31. Gen. XIII. escul, 2 spec. Cod. 45. 
À mmdsodik faj kisebb, kôzepén kissé benyomott, kôldékôt utinzo, «coloris ex cacruleo 
viridi & fufco commixti: inferné ex albo fubfufci» Eist. cclxix (p. n. 9). Fametszete a cclxx (p. n. 10) 
lapon talältatik s a Cod. 45 mäsolata. À Cod. 45 t. egy kékes-züld gombât äbräzol. Feliräsa 
XII. Gen. efc. Kecf qalambic;a blau teubelinge 2 delineanda cgészen Clusius kezétôl ered. A gomba 
képe al van ragasztva egy papirdarab, ezzel az ismeretlen kézt6l eredô cimmel : 
Clarifsimo eruditifsmoge 
Viro do Petro zauw,* medicinæ 
Doctori peritifsimo, eius demysm 
Academia Batava profefsori 
primaria, amico suo optimo 
Leydam 
a helynév épen a ragasztäs vonala alà esik, s a Cod. 45 täbläjin csak ez lâthaté, a tôbbi csak a 
vilägossag felé tartva olvashato el. 
STERBEECK (p. 68. No. 37. D. tab. 5) lemäsolta a szines képet. 
Met de felve naemen als de voorgaende, wordt defe mede-fufter ten toon gheftelt, en 
bekent ghemaeckt voor de tweede van de derthiende van Czusius, — welcke — hoe wel defe mede- 
gaende met D opt hooghfte naert leven ghevolght is. Defe heb ick de Groene inghetrocken 
navel Fungi ghenaemt. — den hoet geheel rondt, — ende in de midden boven den ftele wat inwen- 
dich inghetrocken, ghelijck des menfchen navel: haer coleur is bruyn doncker groen, het welck 
fich aen de cant met cenighe rofficheydt verlieft: — Sy worden voor feer goede van de Auteuren 
betuyght, hoe vel dat ick de felve noyt ghegheten heb, ende oock weynich ghefien hebbe, — 
Ugyanazzal a névvel äbräzoltatik az elôbbinek a testvére, a Clusius rendjében a XIIL-iknak 
mäsodik faja — ez à D-vel jelzett mellékelt kép a természet utän a legnagyobb gonddal készült. 
Ezt a benyomott kôldükü zôld gombänak neveztem el. — Kalapja egészen kerek — s à kôzepén 
a tônk f6lôtt benyomott, akär az ember küldôke: szine barnäs sôtétzôld, s à karimäjin egy kis 
rôzsaszin is elegyedik bele. Az irôk nagyon j6nak mondjik, annyi äll, hogy én nem cttem, s 
ritkân is lâttam. — 
KALCHBRENNER p. 19. XII. 2. Kék Galambicza, Blaue Teubelinge — Russula alutacea v. cœrulea. 
REICHARDT p.172—3. (28—09.) Russula cynoxantha Fr. — Fung. escul. gen. XIIL. spec. 2. Clus. 
hist. II. 269. cum icon. ë 
BrirzeLMAYR p. 54. Russula cyanoxantha Schaeff.; St. ÿ D. Diese Abbildung ist jener À. cyano- 
xantha, welche Clus. unter dem XHIL. gen. esc. fung. 2. spec. (ob. Fig.) gibt, nicht unähnlich und 
auch die von STERBEECK angegebene Färbung des Hutes weist: auf diese Art hin, «haer coleur is 
bruyn doncker groen, het welck sich aen den cant met eenighe rossicheydt verliest.» (Fr. und 
Reicaarpr: R. vesca Fr.; Kx.: R. heterophylla Fr.) Kickx p. 406! 
Egybevetve a R. cynoxantha képével (Paulet Iconographie des Champignons PI. LXXVI. 
fig. 2. 3. [NB. Saccardo à Paulet-féle 1. fig. is ehhez a fajhoz szämitja, pedig az «Hypophyllum 
viridans. Champignon des dames») kitünik, hogy nem lehet azonos vele, Paulet gombäja ibolyäs 
vôrôses-zôldes, lemezei pedig särgäk. Schaeffernél a Russula cynoxantha képe (Fungorum Icones I. 
1762. t. XCIIT) mar elfakult, de valoszinüen egy sokkal halvänyabb gombät äbräzolt. 
Lehetne egy nagyon erôteljes elbarnult Russula virescens talän, de még inkäbb tartanäm 
BRESADOLAvAl : : 
Russula æruginea Fries-nek (Cooke Il. VII. PI. 1090). 
32. — Gen. XIII. escul. 3 spec. Cod. 46. 
A harmadik faj szine «coloris superné elegantis, ut qui ex purpureo & saturato rubro com- 
mixtus videatur, emicantibus aliquando, — inferna pars candicat». Hist. cclxx (p. n. 10.) 
A Cod. 46 t. két nagy kifejlett és egy fatal gombät äbräzol, feliräsa XII. Gen. ejc. Derews 
lambicja 5, a magyar név Beythe iräsa. i 
* Mr (p. 72—73. No. 42. D. tab. 6) a Cod. 46. t. egészen lerajzolta. 
* Paav. 
(67) & 
