In Hongarijen is defe ghenaemt Derews aalambic;a/ int Hooghduyt{ch Xott teubelinge; — Sonder 
twijfel is defe in haer levens grootte door Clusius in fijnen boeck gheftelt; de welcke ick niet 
heb vwillen veranderen, —— Als fy tot grooten wafdom ghecomen is, foo is {y feer hoogh ver- 
heven als een kusken, met holten en bulten uyt en ingaende, noch oock niet rondt, maer feer 
hoeckich en cantich, gelijck in defe groote met D fonder ftele alhier te fien is, feer fchoon als 
purper met fermilioen ghemenght: welck fchoon velleken feer dun is; want foo men te minften 
met den naghel van den vinger dit. velleken roert, foo lacet het fchoon wit vleesch fich daer 
haeftelijck door fchijnen: fy is oock bedauwt gelijck aen den dauw van de fleeuw-pruymen, 
den welcken lichtelijck af can gevaeght worden: — 
Magyarorszägon Verews galambicza, németül pedig Rott teubelinge a neve; — kétséghivül 
természetes nagysägban äbräzolja Clusius az 6 kônyvében; s én ezen nem vältoztattam. — 
Mikor mär egészen kifejlôdôtt, olyan puffadt, mint egÿ pärna, és hepehupäs s nem kerek, hanem 
szegletes és csupos, mint ez a nagy D-vel jelôlt gomba, igen szép biborvôrôs cinnoberrel keverve : 
ez a szépszinü bôüre igen vékony, mert ha kôrmünkkel megérintjük, menten kiragyog alla a 
szép fehér hus: hamvas is, akär a szilva, hamvät kônnyen le lehet tôrülni. 
Frs Epicr. p.°353. Russula depallens. Edulis: Clus. esc. gen. XHIL. sp. 3. Sterb. t. 6. f. D. 
KALCHBRENNER p. 19. XIIL. 3. Verews Galaimbicza, Rott Teubelinge — Russula depallens. Fr. 
REICHARDT p. 171. (27.) Russula depallens Fr. — Fung. escul. gen. XIII. spec. 3. Clus. hist. IT. 
270. — Sterrb. Theatr. 72. t 6. D. 
BRITZELMAYR p. 47. Agaricus pessundatus Fr.; St. 6 D, D. Für diese von Frs herrührende 
Bestimmung spricht namentlich die in der betreffenden Beschreibung Srersreck’s angegebene 
Färbung der Lamellen: seer schoon bleeck, als russchen (tusschen!) gtauw en wit. (Kx.: Russula 
depallens Fr.) Kickx p. 406! 
Russula rubra Fries-nek (Sveriges ätliga och giftiga Svampar 1860. t. XLIX) lehetne tartani. 
(Saccarpo Sylloge V. p. 462 Lamellæ exoletæ lutescentes, acie sæpe rubræ. Sed venenata !) 
33. — Gen. XIII. escul. 4 spec. Cod. 47. 
À negyedik kisebb, pärnäsan dombordad, kôzepén koldôkôs, colore flavescente, veluti 
fuligine infecta, alja fehér. Hist. cclxx. (p. n. 10). 
A Cod. Ayrat két gombät mutat be és XIIL Gen. efc. Ferintfdh Sdhwartje teubelinge galambic;a 4 
jelzéseket viseli, Clusius kezétôl. 
STERBEECK (p. 89—90. No. 61. C. tab. 9) a Cod. 47. t. lemäsolta. 
Crustus noemt defe fijn vierde van de dertiende, int Latin, Fungus niger, int Hooghduyt{ch, 
Schwartze Teubelinge: — Sy is van boven, feght hy, uyt den purperen, met roode en teere witte 
vlecken geteeckent, oft befproyt, van onder witachtich met fcherpe bruyne ftrepen oft plues, waer 
van het buytenfte randeken bleeck peperachtich is. — Het vertoogh van defe twec figuren met 
Cheb ick uyt den ghefchilderden boeck van Crusius hier naert leven gheftelt ende befchreven. — 
haer plues is wijdt van malcanderen, bruyn van coleur, waer datmen het wit vleefch van de 
Fungi fiet doorfchijnen. 
Clusius ezt az 6 XIV-hez sorolja, mint 4-ik fait, s Fungus nigernek, németül Schwartze 
Teubelinge-nek nevezi. Ezt a két äbrât Clusius képes kônyvébél, élet utän adom, és utäna 
irom le, — lemezei ritkän ällôk, barnäk s kôztük a gomba fehér husa kilâtszik. 
Fries Epier. p. 352—3 53. Russula heterophylla. Edulis: Clus. esc. g. XIE. sp. 4. Sterb. t. 9 C. D. 
KaLCHBRENNER p. 19. XIIL 4. Schwarze Teubelinge. Sterb. 9. D. — Russula heterophylla. Fr. 
REICHARDT p. 173. (29.) Russula heterophylla Fr. — Fung. escul. gen. XIIL. spec. 4. Clus. hist. 
II. 270. — Sterrb. Theatr. 87. C. À Russula heterophylla Fries képéhez (Paulet Iconographie des 
Champignons 1855. PL LXXV. f. 1—5. Hypophyllum livescens. La Bisote) nem hasonlit. Saccarpo 
szavai: «pileo cœrulesc. fusco» Paulet képére nem illenek. 
BRITZELMAYR p. 54. Russula vitellina Pers. ; St. 9 C, C, D, D. Da nach Srersesck’s Beschrei- 
bung der Hut lehmfarben, die Lamellen braun [de 6 csak a festett vonalakra érti äm] (doch 
Wahrscheïnlicher gelb), der Stiel kurz und dünn, das Fleisch weiss, (nicht schmutzig ochergelb), 
und der Pilz schon zu Sommers Anfang zu finden, so liegt der Schluss auf die genannte Art 
nahe. (Fr.: R. heterophylla Fr.; Kx.: R. ochracea Fr.) Kickx p. 407! 
Russula adusta (Persoon) Fries, képéhez (Krombholz t. 70. f 7—11. Cooke Illustr. VII. 
1051 alsô äbra) hasonlit, R. Fries s én is ennek tartom, BresaporA szerint (in lit.) 
(68) 
