Lactaria pyrogala (Bulliard) Fries; de à L. Pyrogala lemezei särgäsak, lamellis lutescentibus 
Cooke Il. VIL PI. 993, a Cod. 47. pedig nem? à 
; 34. Gen. XIIL. escul. 5 Spec. Cod. 48. 
AZ ülüdik faj leiräsa hiänyos «coloris superné ex albo fusci: infernà vero P 
quidem» Hist. cclxx. (p. n. 10.) 
À Cod. 48. t. két gombät äbräzol, alulrél s felülrôl tekintve. Feliräsa: xI1. (sic) 
galambic;a ej aÿ leg jobbif rauhe teubelinge 5. À magyar neveket is Clusius irta be. 
STERBEECK (p. 90. No. 62. D. tab. 9) mind a két képet lemäsolta. 
Op de felve manier als de voorgaende, fin de twee naervolghende naer het leven hier ghe- 
fielt, de welcke in de wercken van Clusius met gheene figuren bekent fin: het is fine vijfde — 
CLusiUS noemt defe in fijnen gefchilderden boeck, het welck boven de figuren ghefchreven ftondt, 
in de Hongarfche tacle, Mara; galambicsa / e3 a3 log lobbit: in’t Hooghduytfch Rauhe teubelinge: — 
Defe verfchilt weynich van de voorgaende: (XII. esc. 4. Cod. 47. Ordo Clusii 32.) {y van 
de felve grootte, — van het felve coleur; op de canten met befondere bruynder oft fwarte vlecks- 
kens: ende fy is meer rouwer oft fickender, feght hy in fine befchrijvinghe: het welck ick in 
fine figuren niet heb connen aen-ghevvefen vinden. Defe fin fecr goet en cetbaer. 
Ugyanolyan môdra mint az elôbbieket, ügy rajzoltuk ezcket is az élet utän, melyek ugyanis 
Clusius munkäiban äbräkkal nincsenek bemutatva: ez az 6 Gtôdik fajtäja — Clusius ezt az 6 képes 
kônyvében, hol a képek fôlé van irva ugyanis, mMagyarul Wara; galambicza, ej aÿ log lobbit, némettil 
Rauhe teubelinge-nek nevezi — Keveset külônbôzik az el6bbitél GER XIILEESC 4 spec. Cod. 47.) — 
olyan nagy és olyan szinû is: karimäjän barnäbb vagy fekete foltocskäkkal varasabb és Szurosabb 
annäl mondja 6 (Clusius) leiräsäban, a mit én azonban az 6 képein nem vettem észre. Ezek igen 
jJ6k és ehetôk. 
FRies Epicr. p. 355. Russula virescens. Antiquitus edulis: Clus. esc. XIIL. sp. 6. 
KALCHBRENNER p. 19. XIIL. 5. Varas Galambicza, Rauhe Teubelinge — Russula virescens Fr. 
REICHARDT p. 172. (28.) Russula virescens Fr. Fung. esc. gen. XIII. spec. 5. Clus. histor. IL. 270. 
Sterrb. Theatr. 67. t. C. [= R. virescens, sed spec. 5. Clusi — R. adusta 1]. 
BRITZELMAYR p. 54. Russula vitellina Pers.: St. 9 C, C, D, D. Da nach Sterbeeck's Beschreibung 
der Hut lehmfarben, die Lamellen braun (doch wahrscheinlicher gelb), der Stiel kurz und dünn, 
das Fleisch weiss (nicht schmutzig ochergelb), -— schon zu Sommers Anfang zu finden, so liegt der 
Schluss aufdie genannte Art nahe. (Fr.: R.heterophylla Fr. [ubi?]; Kx.: R. ochracea Fr.). Kickx p.407! 
Russula adusta (Persoon) Fries. R. Fries is (in litt.) ezen a véleményen van. 
arte, candicante 
Gen. ejc. waras 
35. — Gen. XIII. escul. 5 spec. altera. Cod. 13. bis, ad dors. 13. 
À. Historiäban errôl a képrél külôn nincs 576. 
À Cod. 13. bis tâbläja az eredetiben a 13.-nak a hâtära van réragasztva. Két nagy zôldes barnäs 
gombät äbräzol, s jelzéseül Clusius kezétôl csak a XIII és 5 szämokat viseli. 
STERBEECK (p. 69. No. 38. E. tab. 5) lemäsolta mind a két képet. 
Mine Bonte Fungi befit op haeren hoet verfcheyde coleuren, als vleckskens van licht-groen, 
bruyn doncker-groen, geil-groen, bleeck-grauw, grauw en vwitte, feer vremt, maer niet anfiene- 
lijck: fy is hoogh van fchotel, ghemeynelijck met eenen inghetrocken put, — heeft vaft grauw ghe- 
ftrept plues: is wel vier duym breedt. — Den ftele is bruyn grauw, en op fommighe PEN 
heel wit van vleefch, feer verfch en aenghenaem van reuck, heeft ean weynich peperachtighen fmacck. 
Az én larka gombäm kalapjän külônféle szineket létunk, vannak rajta viligos-züld, barna sôtét- 
zôld, sargäs-zôld, vilgos-szürke, szürke és fehér foltok, igen külônôs, nem valami kivälé : magosan 
hordja fejét, rendesen kôzepe beütôtt — erôs szürke egyenesen kifeszitett lemezei vannak : S vagy 
4 hüvelyk széles. — Nyele barnäs-szürke és némely helyeken hüsa egészen fehér, és igen kelle- 
mes friss illatu, kissé bors 1zü. 
ReicHaRDT p. 172. Russula vesca Fr.-Fung. escul. gen. XIIT. spec. 1. Clus. hist. IL 269. — 
Sterrb. Theatr. 67. t. 5. C. D. El! 
: BRITZELMAYR p. 53. Lactarius blennius Fr.; St. ÿ. E. E. (M. A. w. o.) Kickx p. 406! 
Russula adusta (Persoon) Fries. 
Etiam Bresapora et R. Frs in litt. (Cooke Illustr. VII. PL 1051). 
(69) 13* 
