39. - Gen. XV. escul. 2 spec. Cod. — 
À mdsodik Jajt CLusius Rott Shwaindlina néven emliti, nagyobb az el6bbinél, pârnäs, «coloréque 
tincta purpureo, cui ruber saturatior commixtus, in meditullio tamen flavefcens, et fecundum oras, 
albis maculis diftincta: inferior pars ex albo fufca eft» két fametszet is äbräzolja. Hist. p. cclxx). 
(p. n. 11). À Codexben nincs képe. 
STERBEECK (p. 80—81. No. 51. A. tab. 8) lerajzolja ezt a két fametszetet modositva ugyan, 
de kétséotelenül felismerhetô modon : 
— en van Crusius fijne tweede met de figuer van fine vijftiende. — Tweemael in het jaer 
fin defe in Brabant veel te vinden, als wanneer fy veel onder de ghemeyne Fungi van de 
boeren te merct ghebrocht worden; — dat fy oock op de felve plaetfen der ghemeyne Fungi 
onder Boffchen —— te vinden fijn. 
— €z a Clusius mäsodika a képpel, az 6 15.-t6l. — Kétszer évente Brabantban igen sok 
terem belôle, mikor is a parasztok à kôzônséges gombäkkal együtt sokat hoznak belle a piacra, 
a kôzônséges gombäkkal együtt a berkekben — talälhaté. 
À szerzôk Clus. XV. esc. 2. fajänak meghatärozäsäban is elcserélték Sterbeeck képeit. 
Gen. XV. escul. 2 spec. FRIES Epicr. p. 30. — Agaricus Russula [Fefellere apud Clus. striæ fuscæ, 
nigræ etc. etiam in À. muscario dictæ]. 
€ © KALCHBRENNER p. 19. XIX. 2. Sterb. 8. G. — Ag. (Trichol.) Russula, Schaeff. 
€ « ReCHARDT p. 157. (13.) Agaricus Russula Pers. Fung. escul. gen. XV. spec. 2. Clus. hist. IL. 
271. cum icon. 
BRITZELMAYR p. 47. Agaricus Russula Schaef.; St. 8 À, A. Nachbildungen der Figuren in 
Clus. XV. gen. esc. fung. 2. spec., daher die bezeichnete Art. Die untere Srrrserck’sche Figur stellt 
die betreffende Fig. des CLustus umgekehrt dar. Bringt man die erstere in die Lage der letz- 
teren, so bemerkt man, dass sogar die Gestalt des oben links befindlichen grôssern Fleckens nach- 
gezeichnet ist. (M. A.: A. pessundatus). Kickx p. 407 ! 
An Tricholoma Russula Schaeffer, (Krombholz taf. 63. fig. 1—9). 
40. — Gen. XVI. escul. 1 spec. Cod. 53. 
Decimo-sexto vescorû fungorum generi, nomen satis obfcænum apud Vngaros: nam ill 
Darganya appelant ugymond Clusius. Ennek a rut jelentésnek nem lehet nyomära jonni. KaLcH- 
BRENNER (p. 19) is csudälkozik Clusius megjegyzésén «Nem tudom, hogy mi okbél jegyzi meg 
Clusius a vargänya névrôl, hogy «nomen satis obscœnum». Flatt K. (A vôrôs lôhere tôrt. Pot- 
füzetek. Kiadja à Kir. Magyar Természettud. Tärsulat 189 5- P. 178) azt hiszi, hogy Clusius a «ma- 
gyarok részérôl sokszor hallott kiromkodäsi szélamot értette, s ezt a szôt cscrélte fel a vargänyä- 
val». À régi nyelv szôtrai nem emlitik. Bedôhäzy Jänos dr. Maros-Väsärhelyi ev. ref. collegiumi 
igazgato ur szerint (Mentovich Ferenc dr. Kis-Kôrôsi ev. ref. fégymnaz. tanär kôzlése) a traditio 
azt tartÿa Maros-Väsärhelyt, hogy à nagy Bôlyai Farkas, ha nagyon felboszantottäk à nebulok, azt 
mondta nekik «Eredj a varganyädbar. Ez némileg megvilägithatja e sz6nak — legaläbb mint valami 
indulatkifejezônek alkalmazäsät. Térjünk Clusius gombäjära, hérom faja van. 
Az elsôt à magyarok fever varganya néven ismerik: coloris varie mixti ex cæruleo, viridi, & 
fufco — inferior pars, cui pediculus inhæret, nullis ftris deformata eft, fed plane & alba Hist. p. 
cclxxj (p. n. 12). 
À Cod. 53. täbläja 4 gombaképet tüntet fl XVI Gen. cjc. Bts 4Ïl à t4bla tetején, a két nagy 
gomba 1 a két kisebb fiatal ctertia species juniors jelzést viseli, s alattuk feier varganya äll. À Cod. 53.t. 
gombäit märmost két fajba osztotta be: 
STERBEECK, (p. 53-—54. No. 23. B. tab. 3) lerajzolta a Codex 53- lapjärél a két balfelôli képet, 
s ezeket 6 mint egy fajt irja le (mig a Codex ugyanazon lapjän levô fiatalabb példänyokat mint 
külôn mérges fajt külônbôzteti meg; 1. al4bb). A fentidézett B.-vel jelültrôl à kôvetkezôket mondja : 
Van defe met B — ick meyne dat dit de eerfte van fin 16. fin moet, volghens dat ick defe 
int leven ghefien heb. — het welck al te famen is te fegghen eenen Schiet-pijl, oft bout, ghe- 
lijck daer de Schutters met den kruys oft voet-boogh den voghel mede fchieten : oock van CLusrus 
ghenaemt in het Hongerfch Feyer varganya het welck te fegghen is, de Witte fungi. 
Ez a B.-vel jelült — azt hiszem hogy Clusius XVI. nemének cksG faja, s igy én ezt a ter- 
mészetben lttam — ezeknek a gombäknak a nyelük ugy nagyjäbl hasonlit à lovészek hasznälta 
(72) 
