nyilhoz, a minôvel à madarakat lovik à läbijrol, Clusius Magyarul /eyer varganva — fehéreombi- 
Dak hivja. ; 
STERBEECK (p. 54. No. 24. C. tab. 3) pedie a Codex 53-t. a jobb felüli fiatal példänyoknak 
felel meg. 2 
= nochtans is het feker, datter onder al de foorten der Fungi 
malcanderen zijn, als defe met C en dit met A. ei 
— az is bizonyos, hogy valamennyi gomba kôzôtt egy 
coymässal, mint ez à C az A-val. 
À STERBEECK emlitette A. pedig (42. — Cod. 54 Gen. XVL. escul. 3 spec.) — Boletus bulbosus. 
FRiEs Syst. L p. 395. Quæ restant, æquivoca v. gr. Fung. esc. g. XVI. Clus. P. 272 (sp. 1. forte 
B. pachypus; sp. 2 B. luridus : Sp. 3 B. scaber) & pern. gen. XIX. Clus. Hos repetit Sterbeeck t. 
BRU 
FRs Epicr. p. 420. Boletus æneus Bull. — Clus. 1. CSD OT 
KALCHBRENNER p. 19. XVI. Varganya. 1. Feyer varganya. Sterb. 3. B. — Boletus æneus. Fr. à 
Sterbeeck-féle 3. C. 4bräkrol pedig nem ad meghatärozäst. 
REiCHaRDT p. 176 (32) Boletus æreus Bull. — Fung. escul. gen. XVI. spec. 1. Clus. hist. IL. 272: 
SaccarDO Sylloge VI. p. 29. Boletus æreus Bull. sq. Fries. 
BRrTZELMAYR p. 54. Boletus chrysentereon Fr.; St. 3 B, B. Nach dem von Sterbeeck angeführten 
Namen wäre an B. aereus zu denken. Dieser ist jedoch weder mit der Abbildung noch mit der 
Beschreibung gemeint. Nach dem Wirrsal der Sterbeeck’schen Bemerkungen über seinen Pilz wird 
man am wenigsten fehlgchen, wenn man diesen für B. chrysentereon ansieht, der mit vielerlei Far- 
benspiel vorkommt. (Kx.: B. pachypus Fr.) Kickx p. 405 ! 
BRITZELMAYR p. 55. Boletus edulis Bull. : St. 3 (À, À,) C, C, (D, E.) Mit Weinmann bei dieser 
Art eine besondere Form albida zu unterscheiden, dürfte überflüssig sein, da dieser Boletus in allen 
Farbenabstufungen vom Weissen ins Gelbbraune vorkommt. (Kx. w. o.) Kickx p. 405! — 18 D. 
Zweifellos eine Form dieser Art. (Kx.: Bol. vaccinus Fr.) Kickx p. 405! B. edulis v. albida! 
À Cod. 53. képein à nagy gomba nyelén nincs hälézat, a B. æreus nyele azonban «stipite 
valido, subreticulato» Krombholz t. 36. £. 1—7 (optima) képével egybevetve 
a Boletus felleus Bulliard képével egybevetve (Fries Sveriges ätliga och giftiga Svampar t. 
LIL), ugy tallom, hogy a kalap és a tônk szine megeoyezo. De a Cod. 53. képein a hymenium 
nem dll vôrôs csôvekbél, s à tônk felsé végét nem disziti vorôs hälozat. Lehct, hogy ezekre a rész- 
letekre nem ügyelt a festô? vagy gombäin elmosédott a rajz? — À sporäk szine dônthetné el 
csak ezt a kérdést. 
an Boletus felleus Bulliard. 
cen nacrder maechfchap aen 
sincs, mely inkäbb rokonsägban lenne 
41. — Gen. XVI. escul. 2 spec. Cod. — 
À mdsodik fajnak leirâsa nagyon hiänyos: colorifque eft ex flavo rubefcentis : verfa pars - 
colorifque eft ex flavo rubefcentis — Vngaris verews varganva, id eft, ruber dicitur, cüm verius 
sarga varganva appellari deberet, me opinione, id est, flavus: nifi forté eo cognomine donare 
voluerunt, quid ejus aversa pars, aliquantulum, ut dixi, rubet. Hist. p. cclxxij (p. n. 12). c. ic. 
Ebbôl kitetszik, hogy Clusius à nevek jelentését is kutatta. 
Fametszeteket (1. h.) is ad rla. 
A Codexben ehhez hasonlé kép nincsen. ER 
STERBEECK (p. 48—49. No. 17. F. G. tab. 2) a két Clusius-Héle fametszetet lemäsolta. 
Clusius befchrijft defe twee naervolghende, — Doch alfoo ick defe dickwils ghefñen hebbe, is 
van my geen beter connen gheteeckent worden, als defe, want onder al de figueren JE qisus 
zin geen foo gocde, noch oock beter: Wacrom ick fine figueren heb achtervolght. Het is SE tweede 
van de 16. van Clusius. — haer mergh is niet feer dick, vañt, en bleeck-ros van coleur, Mes 
Clusius leirja ezt a két kôvetkezô gombät — Miutän cn ezcket gyakran lttam, nem ne 
zolhatnäm jobban, mint ha képeit adom, mivel Clusius képeï kôzt alig van jobb. Ez a mdsodik faja 
a Clusius-féle 16. nemnek. — hymeniuma nem nagyon Vastag, tômôtt és halväny VOS — 
FREs Epicr. p. 421. Boletus fragrans Vittad. Clus. esc. gen. XVL. sp. 2. c. ic. as 
KALCHBRENNER p. 19. XVI. 2. Verews varganya. Sterb. 2: F:G:— BBUe eut a . 
ReicHaRDT p. 176. (32.) Boletus fragrans Vittad. — Fung. escul. gen. 7 ne 2. en 
IL. 272. cum icon. — Wurde in neuerer zeit ns in Niederôsterreich noch in Ungarn beobach- 
73 14* 
