tet; fehlt auch in den Nachbarländern. Es dürfte somit kaum im Florengebiete vorkommen, und 
die betreffende Art von Clusius auf eine andere Species zu bezichen sein. 
BRirzLMAYR p. 55. Boletus fragrans Vitt.; St. 2. F, G, untere Reihe. Nachbildungen der Figu- 
ren aus Clus. gen. XVL. esc. fung. (M. A. w. o.) Kickx p. 404! 
Meghatärozäsa a toväbbi adatok hinyäban kétes. 
42. — Gen. XVI. escul. 3 spec. Cod. 54. 
Clusius szokatlanul hosszu leiräst szentel a harmadik fajnak. Leirja fiatalät, ôregct: Junioris 
porrè figura prorfus orbicularis eft, — fuperné, & fufci- fuliginofique, inferné cava & fornicata, 
coloris albi — adultior tamen, — coloris fuperné ex fufco rufefcentis: inferné — albus nec ullis 
fris exaratus: — Hist. cclxxtj (p. n. 12). 
A Cod. 54. t. két nagy gomba képét mutatja, XVI Gen. cje. Ein grauer bült; varganva adultiores ÉS 
5. aduitior jelzéssel. — A német jelzés ugylätszik szintén Clusius kezétél ered. 
À fiatalabb gombäk képe a Cod. 53. t. lâthaté, tertia species junior mepgjegvzéssel. 
STERBEECK (p. 52—53. No. 22. À. tab. 3) lemäsolta a Cod. 54. t. képeit. 
is foo ghemeyn, en van een ieder bekent, dat de felve bynaer gheene beschrijvinghe 
vereyfcht: — Defen hoet is — oft met een bruyn root glat velleken overdeckt, dat fomwiil feer 
Mibberich is: welck velleken foo dun is, dat door de minfte quetfinghe het felve af ghevreven 
fijnde haeftelijck het wit vleefch fich laet fien. — plues — grauw van coleur fijnde, — het welck 
van binnen geil van coleur is. Als defe feer out fin, (Gi. e. plues) wordt het felve ghehcel van 
buyten groen-geil. — Den ftele is — van buyten oock caftani-bruyn van coleur: defe hebben 
geenen wortel: fomwil comen defe foo groot als een menfchen hooft. 
olyan kôzünséges s annyira ismeretes, hogy szinte felesleges is a Iciräsa. — Kalapjit — barnäs- 
vôrôs sima bôr boritja, — mely néha nagyon sik: s olyan vékony, hogy à legcsekélyebb nyo- 
mäsra elszakad s kiragyog alola a gomba fehér husa, — hymeniuma szürke s belül särga. Mikor 
pedig ôreg nagyon (a hymenium) kivülrél egészen zôldes-sérga. Tônkje — kivülrél gesztenye- 
barna: nincs gyôkere: néha akkorära is megnô, mint egy ember feje. 
FRiEs Epicr. p. 420. Boletus edulis Bull. Clus. esc. gen XVL. sp. 3. — cum parandi modo. 
KALCHBRENNER p. 19. XVL. 3. Grawer Bülz. Sterb. 3. À. — Boletus edulis L. 
REICHARDT p. 175—176. (31—32.) Boletus edulis Bull. — Fung. esculent. gen. XVI. spec. 3. 
Clus. hist. II. 272. 
BRiTzeLMayr p. 55. Boletus edulis Bull. : St. 3- À, A, [C, C, D, E]. Mit Weinmann bei dieser Art 
eine besondere Form albida zu unterscheiden, dürfte überflüssig sein, da dieser Boletus ‘in allen 
Farbenstufungen vom Weissen ins Gelbbraune vorkommit. [Kx. w. 0.] Kickx p. 4o s! 
SaccarDo Sylloge VL. p. 29. Boletus edulis Bull. stipes — interdum obsolete reticulatus A, 
lam observante Clusio, — Clus. 1. c. sp. 3. Var. elephantina cæsa vel contusa cœrulescit. 
Gombänk hasonlit a Boletus bulbosus Schaeff. (= B. edulis Bull.) képéhez (Fries Sveriges ätliga 
och giftiga Svampar t. XIIL), de a Cod. 54. hymeniuma nem zôldes, hanem piszkos fehéres. Hogy 
interdum obsolete reticulatus lenne à tünkje, mint ezt Saccardo (1 fünntebb) Clusius Szäjäba adja, 
azt Clusiusnäl nem olvastam. À Cod. 54. t. képein ennek nyomät nem talilom, lehet, hogy a fest6, 
az Oregebb példänyok tônkjérél lehämlé hälozatot elhanyagolta. Schaeffer (Fung. Icones IL. 1763. t. 
CXXXV. és CXXXIV.) sem raÿzol hélozatot a B. bulbosus tônkjére, csak holmi szrszerti képle- 
teket tüntet {61 rôvid vékony vonalakkal. 
Azutän a mit Sterbeeck mond azonban, «hogy hymeniuma ôreg koräban kivülrél egészen 
zôldes-särga» nagyon valoszin, hogy a Cod. 54. és 53. tertia species jumiores nem egyéb mint 
Boletus bulbosus Schaeffer. Lehetne ugyan e mellett még a B. felleusra és B. castancusra is gon- 
dolni, de a hymenium szinének zôldre valisa mégis inkäbb a B. bulbosusra vall. 
Jegyxet: Crusius Parandi ratidja elég érdekes arra, hogy kôzüljük. À magyarok imigyen élnek 
vele. Meotisztitva ôsszevagdaljik, kissé megszikkasztjäk (kemencében v. serpenyôben), s erre vizben 
megproljäk, aztän kis âgacskära tüznek egy kôzkenyér karajt (a minôvel à häznépe 61 vala), azt 
rostély {6lôtt megpiritjäk, a gomba levében megfôzik, most à levet szitin ättrik: s véeül ebbe à 
lébe (mely se sürü se hig ne légyen) a gomba darabkäit belevetik, — advän még hozzi ecetet, 
borsot, gyômbért s szeofüszeggel mestrigyäzvän. A Szegényebb emberek meg à parasztok kôles 
v. Muhar käsival üsszefôzik és megborsolva eszik. 
(74) 
