tet, hogy mint megjärä Clusius Vram az imént, mert azt hitte, hogy säfränytol särga a leves! erre 
mindnyäjan hahotäzni kezdének. esudélkozvän, hogy én, ki évek ôta jirok a gombäk utän, nem 
ismertem az Vreomba e tulajdonsägät. 
44. -— Gen. XVIII. escul. Cod. 58. 
«Legmagasabban hordja a fejét valamennyi ehetô gomba kôzôtt, mert märvänyozott nyele 
8—0 hüvelyk hosszu. À magyarok €w lab-nak hivjäk, mi szerintem nem talil, a németek Wailina 
néven ismerik.» Hist. cclxxm) (p. n. 14) szép fametszettel. A Cod. 58. t. pompäs példänyt äbräzol. 
Feliräsa XVIIL Gen. escul. wo lab, a magyar név Beythe iräsa. 
SrERBEECk (p. 76—78. No. 46. A. tab. 7) äbräja a Codex 58. t.-rôl raÿzoltatott, de a tetején 
a kôldükszerti püp s a pikkelyek is pétoltattak, Clusius fametszeteinek felhasznälâsäval. 
den fcherpen cant van den hot, is een wit los-hanghende dun velleken, het welck den fele 
onvanght als een croonken : welck velleken in den eerften het plues bedeckt hebbende, voorder 
grœyende, afgheborften is, welck overbliffel ter voorfeyde pletfe vaft blift, — 
a kalap éles karimäjarôl egy fehér bôrücske härtya csüng le, mely a tônkôt mint egy korona 
ôvezi: ez a härtya eleinte a hymeniumot is takarta, késëbb a nôvekedés alatt felrepedt s à ma- 
radvänya alkotja az el6bb jelzett helyen szilérdul megerôsitett koronât — 
FRies Syst. L. p. 20. Agaricus procerus Scop. F. esc. g. XVII. Clus. p. 274. — Sterb. t. 7. 
KaLCHBRENNER p. 20. XVII. Ewzlab (6zlb) Waitzing. Sterb. 7. À. — Ag. (Lepiota) pro- 
cerus. Scop. 
ReICHARDT p. 156(12) A. procerus Scop. — Fung. escul. gen. XVIII. Clus. hist. Il. 274. cum 
icon. bona. 
BRITZELMAYR p. 47. Agaricus procerus Scop. ; St. 7 A. Der Abbildung in Clus. XVIIT. gen. esc. 
fung. verwandt. (M. A. w. 0.) Kickx p. 407! — St. 7 B. Nachbildung von Lobels amplus ne- 
morum fungeus. (Kx.: Boletus . . . .) 
Saccarpo Sylloge V. p. 28. Clus. esc. gen. 18. c. bona icone. 
— Lepiota procera Scop. 
Vngari €ws lab, hoc eft, capreoli pedem, fatis improprio, ut mihi quidé videtur, nomine 
appelant, mondja rôla Clusius. En azt hiszem, hogy a märvänyozott tônk hasonlatossägärél kapta 
ezt a magyar nevét, s igen taldloan, mert olyanforma ez, mint a levägott, megszäritott 6zlb- 
szär, a mit korbäcsnyélnek stb. hasznälnak. 
45. — Gen. XIX. escul. 1. spec. Cod. 
Szeptemberben terem a mogyoré bokrok aljäban a Ssarvas gomba, mit à németck &Sigenbart vagy 
Geifsbart s még Schôberling néven ismernek, némelyek firjhling-nek hivjäk (mint a X. genust is). 
Az elsé faj a farga Sjarwas gomba, a Gelber Sigenbart, coloris fufci & fuliginosi, in quo elucet 
albedo quædam pallido mixta: — coloris fuprema parte flavi elegantis, cui infperfæ croceæ ma- 
culæ. — Hist. cclxxinj (p. n. 14) fametszettel. 
Fries Syst. I. p. 467. Clavaria flava. — Clus. esc. gen. XIX. sp. 1. Clus. p. 274. — Sterb. t. 11. 
KALCHBRENXER p: 20. XIX. 1. Gelber Ziegenbart. Sterb. 11. A. — Clavaria flava. L. 
ReïcHARDT p. 181. (37.) Clavaria flava Schæff. — Fung. escul. gen. XIX. spec. 1. Clus. hist. II. 
287. cum icon. Sterrb. Theatr. 96. t. 11. 
Az emlitett szerzôk rossz csapäson järnak, a mennyiben mind a Sterbeeck-féle tab. 11. A. rajzot 
azonositjak a XIX. esc. 1 spec.-el. A tab. 11. À. azonban egy mäs fajt äbräzol, mint azt a kôvetkezô 
lapon kimutatom. 
— Clavaria flava Schaeffer. 
46. — Gen. XIX. escul. 2. spec. Cod. 63. pro parte. 
À mdsodik faj, «coloris tamen albi, — cujus rami unciales, & illi feré prorfus diluté rube- 
fcentes: jam adulta vero, candicantes ramos habet». À németek Rotte Geifsbart, vagy Hotte Firjchling 
néven ismerik. Hist. cclxxv (p. n. 15). 
À Cod. 63. XIX. Gen. ejc. felirässal tobb rendbeli gombaképet tüntet fel. Ezek kôzül a felso 
baloldali (eliräsa Geifbart und Schéberting 2.) meg az alsé jobboldali (feliräsa Meifs Fierfchling 3.) sz4- 
mithaté à 2-74 fajhoz (az irâs mind Clusiusé). 
(76) 
