KALCHBRENNER p. 20. XIX. 3. Rotte Geiszbart, roth Hirschling — Clavaria coralloides. L. (Fries 
Sveriges ätliga och giftiga Svampar 1860. t. XCIL. fig. 4. 5. nem egyezik a Cod. képével.) 
 Racaarpr p. 181. (37.) Clavaria Botrytis Pers. var. alba. Fr. Fung. escul. g. XIX. spec. 3. Clus. 
hist. IL. 288. 
BRrTZELMAYR p. 57. Clavaria Botrys Pers.; St 11 D... . ende haere rancken sijn als met melk 
en bloct ghemengt beschildert . . . (M. A.: CI. flava.) Kickx p. 409!, [C — CL. botrytes.] 
A Gen. XIX. eseul. 5. spec.hez tehât a Cod. 63. t.-r6l a jobboldali felsô Rott Bierfchling jelzésü 
(Sterb. tab. 11. fig. C.) és à baloldali alsé 2. Sjarwas aomba (Sterb. tab. 11. D.) tartozik : 
— Clavaria Botrytis Persoon. 
48. — Gen. XX. escul. 1. spec. Cod. 64. pro parte. 
Késs Gszszel terem az erdükben, tôbbnyire a fenyvesekben, azért is neve fenvo afja gomba. 
Az elsô szinre vôrôs «fuperné coloris vel diluté admodû rubêtis aut lateriti, venis quibusdä 
fic exarata. ut hirta videatur, non fecus ac Decimi generis Prima fpecies (26. — Cod. 42. Lactaria 
lilacina). Hist. ccixxv. (p. n. 15). 
A Cod. 64. t. négy képe kôzül a két felsô tartozik ide, feliräsuk: XX. Gen. ejc. Kremlinge (ke- 
resztül hüzva) Gresgelinge vel Thannenling. fenvo alva gomba (mind Clusius kéziräsa). 
SrerBEEck (p. 73—74. No. 43. E. tab. 6) a Codex 64. t. baloldali képe. 
Srergeeck (p. 74. No. 44. F. tab. 6) a Codex 64. t. jobboldali képe. [St. szerint ez a XX. 
3 speciese!] 
De tweede met F is veel grooter, ende feer fchoon bruyn roodt, feer aenfienelijck, met 
ringhskens in haer ronde gheteeckent: — Dit is een rechte mede-fufter van de Roode ghchayrde 
Fungi, de welcke in defe plat met C vertoont wordt: haer plues is feer groot en fenuachtigh, 
feer recht neffens malcanderen ligghende, het welck grauw van coleur fijnde, bewaffchen is als 
met faechten, teeren en dunnen dons: — den fteel is van binnen wit en vaft van vleefch, 
heft ftof ghenoech om met en half dofijn een portie te maecken. — Die ick hier de tweede 
noeme, is de derde van de twintichfte van Clusius, om dat fy root van coleur is, ende de naer- 
volghende niet. 
A mäsodik EF jelzésü mär sokkal nagyobb és igen szép barnäs-vôrôs, igen tekintélyes és 
karikäkkal (zonäkkal) diszitett. — Ez a Dèrs gombd-nak, melyet à C-vel äbräzoltam — iga- 
zän testvére: lemezei igen nagyok, szorosak és szürkék, ragadôs finom pihével benôttek : tônkje — 
belül fehér és kemény husu s oly tetemes, hogy egy fél tucat elég egy adag ételre — De mit 
én itt a mäsodiknak nevezek, az a 20-ik Clusius-félének a 3-ik fajtäja — csakhogy vôrôs szinü, 
mig a kôvetkezô nem az. 
Fries Epicr. p. 49. Agaricus militaris. — Clus. esc. gen. XX. sp. 1. 
KALCHBRENNER p. 20. XX. 1. Sterb. 6. E. F. — Ag. (Trichol.) albo brunneus. Fr. 
REICHARDT p. 160. (16.) À. militaris Lasch. — Fung. escul. gen. XX. 1. Clus. hist. IL. 275. 
BRITZELMAYR p. 49. Agaricus calceolus Fr.; St. 6 E, F, G. (M. A. w. o.) Kickx p. 406! 
A fenti meghatärozäsok nem illenek a Cod. 64. felsô két képére, mert azok 
a Lactaria torminosa (Schacff.) Fries-nek felelnek meg. (Fries Sveriges ätliga och giftiga 
Svampar t. XXVIID),. — 
49. — Gen. XX. escul. 2. spec. Cod. 64. pro parte. 
A mdsodik faj nem sokkal nagyobb az elsénél, coloris ex albo, pallido, & fusco permixti: 
inferné candicans, & ftrijs fuliginofi coloris. Hist. cclxxv. (p. n. 15). 
À Cod. 64.t. két also, jelzés nélküli gombäja tartozik ide. 
Ezeket mäsolta : 
STERBEECK (p. 74—75. No. 45. G. tab. 6). 
haer bovenfte vel is uyt den witten grauw, maer met bruyn en rofle vlecken, oft wel uvt 
den bleck-geilen ghemenght, het welck te faemen een pael coleur gheeft. Haer plues is feer aen- 
ghenaem bleeck, by naer blinckende: — Als defe op haer grootfte vol-waffchen fin, foo ver- 
drooghen defe fonder te rotten; — 
a kalap härtyäja fehéres-szürke, de barna és rézsaszinü foltokkal tarkäzott, vagy balväny- 
särgässal elegyes, — mi együtt aztn ily halväny fak6 szint ad. Lemezei igen kellemes vilägos 
szinüek, szinte csillogok: — Mikor kifejlettek, elszäradnak, à nélkül, hogy meprothadnänak 
(78) 
