FRtes Epicr. p. 48. Agaricus irinus. — Clus. esc. g. XX. sp. 2. 
[KarcHirexER p. 20. XX. 2 - Sterb. 6.E.F. = Ag. (Trichol.) irinus. Fr. sed Lactaria torminosa !] 
REICHARDT p. 160. (16.) À. irinus Fr. — Fung. escul. gen. XX. spec. 2. Clus. hist. II. 275. 
BRITZELMAYR p. 49. Agaricus calceolus Fr. ; St. 6 [EEIG MAN: 0.) Kickx p. 406! 
Saccaro Sylloge V. P. 132. Tricholoma panxolum Fr. (nsignis varietas est: Tr. Calceolus 
Sterb. t. 6. E. F.G. sq. FRIES Hym. p. 751» Sedt. 6. E. F. — Lactaria torminosa! — Cod. 64 p. p. 
Bresadola hozzäjäruläsaval megällapithaté, hogy 
— Lactaria pallida (Persoon) Fries (Sveriges ätliga och giftiga Svampar t. LXD. 
50. — Gen. XX. escul. 3. Spec. Cod. — 
1 erlia, longé amplior eft binis fuperioribus: — fupernà parte etiam extuberans, mixtique ex 
albo, pallido, rufo, füuliginoféque, coloris: inferna pars plana eft, rubefcentis coloris, craffis ftrijs ex 
atro purpurafcentibus, — notata. Hist. cclxxv. (p.n. 15) c. icone. — 
FRiEs Epicr. p. 48—49. Agaricus panæolus. — Clus. esc. gen. XX. sp. 3. c. ic. rudi. 
Q + 2 
KALCHBRENNER p. 26. XX. 3. — Ag. (Trichol.) panæolus. Fr. 
REICHARDT P. 160. (16.) Agaricus Panæolus ETES $ung. escul. gen. XX spec. 3. Œlus. hist. II. 275. 
Eu con. rubt. — Diese Art wurde im Florengcbiete seit Clusius ebenfalls nicht wieder beobachtet : 
ihr Vorkommen wäre daher neuerdings zu constatieren. 
À hiänyos Iciris és durva fametszet utän pontos meghatärozäsa alig lehetséoes, Kétes. 
51. — Gen. XXI. escul. Cod. 67. 
Monftrum verius fungi, — kezdi leirasät Clusius, — oly nagyra n6, hogy egy egész uoxoouy 
csalädnak elég. Mikor Magyaror gon et a gombät vizsgälnim — ügyinond — hallottam, hogy 
Dobo urasigék birtokän Lewa kôrül (lenn a végeken, Magyarorszäg horvätorszägi hatärän), oly 
Oriäsit talltak, hogy egy kétlogatu szckeret megtültôtt. Osz végén terem ügy Szent Mihäly napja 
kôrül, a tôlgyek gyôkerén taliljik. Magyarul Botros aomba, németiil Scheberling. Hist. cclxxv. (p. n. 15). 
À Cod. 67. täblijit egészen clfoglalja à gomba pompäs képe, feliräsa nincs. 
STERBEECK (p. 269. No. 130. A. tab. 28) lerajzolta ezt egész hiven. 
Clusius hecft ons defe eerfte vremde Fungi in fijnen ghefchilderden boeck (van de Heerc 
Arnoldus Syen Profefor tot Leyden) by figure naer ghelaten, fonder nochtans dat fy het ghetal 
der Fungi in fijn ghedruckt werck vermeerdeert heeft; — noch in fijnen ghefchilderden boeck en is 
defe figure met gheene letteren bekent, oft aengheteeckent: want fy oock de lefte vanden boeck 
was. Ende hopende dat den voornoemenden Heere Syen cenighe byfondere aenteeckeninghen be- 
neffens fijnen boeck hadde, uyt de welcke ick cenigh licht hadde connen vinden, foo heb ick 
troofteloofe antwoordt ontfanghen, ende hecft my in verfcheyde brieven betuyght (tot fin groot 
lecdt wefen) gheene kennifle noch eenighe fchriften in’t byfondert hier van te hebben. Even wel 
om haere groote vremdigheydt heb ick de felve hier neffens in print vertoont: ende ick hebfe 
ghenaemt den Boké oft Bloem-tuyl, int Latin Forum faciculus. — Haer coleur was wit bruyn 
afch-grauw, ende in den diepften gront rofsch foctachtigh. — Dit is al het ghene dat ick van 
defe, volghens hacren uytwendighe fchijn, can aenwijfen: behalven dat my een voor-naemt enghels 
Edelman voor de waerheyt ghefeydt hecft, dat hy defe quaede Fungi wel kende, ende in Enghe- 
landt menigh-macl ghefien hadde, byfonderlijck aen de ftammen vande peir-boomen groyende : 
waer van fijn ghevoelen was, de felve niet goet noch in gheen ghebruyck te fijn. 
Clusius ezt a külônôs idegenszerü gombät az 6 képes munkäjäban (Professor Arnoldus Syen- 
t6l [kaptam] Leidenben) äbräzolta, annélkül, hogy a gombäk szämät az 6 nyomtatott kônyvében 
szaporitotta volna; — az 6 képes munkäjäban sincs ennek az äbrânak semmi ielzése, sem neve: a 
minthogy az utolsé is volt a künyvben. Remélvén, hogy az emlitett Syen r talän tud valamelyes 
täjékozäst adni kônyvérôl, a mibôl aztän én is tobb vilägossägot merithetnék, hozzäja fordultam, 
de azt a szomoru välaszt kaptam, s tobb rendbeli levélben még hozzi, hogy (legnagyobb sanäla- 
târa), — — — —, sem feljegyzései, sem iratai nincsenek a künyvôn kivül. Ezt a gombät ES 
nagy külonossége miatt itt nyomtatäsban is adom és elneveztem aztän Boté-nak vagy Dirdgrssesséynet. 
Szine fehéres-barna-, hamuszinü s a legmélyebb (— fodrok kôzti) részein vôrôses. — Ennyi az 
egész, a mit errôl s külsô kinézésérül mondhatok ; czenkivül még csak azt teszem Net mit 
egy angol nemes embertôl hallottam. O ezt a rossz gombät tôbbszôr is lâtta Ango a 
külonôsen a kôrtefak gyôkerén : de 6 azt is Fes nem j6 a gomba s hogy nem is élne ; e.— 
79 1 
