; BRITZELMAYR p. 57. Hirneola auricula ludæ Linn; 27 H, H: Die rechts stehende Figur ist 
eine Nachbildung der betreffenden Figur des J. Bauhinus und diese ist eine in der Lage ver- 
ânderte Nachbildung der Clusius’schen Abbildung «fung. pern. gen. L» (Kx.: H links — Auricularia 
tremelloides Bull.; H. rechts — Hirneola auric. ludæ Linn.) Kickx P. 420! 
SACCaRDO Sylloge VI. P. 767. Antiquitus celebrata, jam a Clusio ‘depicta. 
Sterbeeck képei Meg à forrâsaul szolgält Clusius nyomän kétséetelen, hogy : 
Hirneola Auricula-Judæ (L.) Berkeley. 
53. — Gen. IL. pernic. Cod. 2. 
Tavaszszal terem à szlvafäk alatt. Egy fajit talltam. Hist. CCIKxvIj (p. n. 17). 
À Cod. 2. t. IL Gen. pernic. silo alya sub prunis no edules felirässal (Clusius kezétél, de külôn- 
büz6 tollal vagy idében) 13—14 gombäbél 46 bokros csalidot tüntet fol. 
STERBEECK (p. 243244. No. 115 A. tab. 27) a Cod. 2. täbléjit lemäsolta. 
Want alfoo ick de figuren van Crusius in hacre volle grootte, met al de coleuren naer het 
even by my hebbe, foo fal ick de felve volghens hact naer befchreven wefen de Pruym boom 
navel Fungi veel te samen noemen, — 
Clusius képei, teljes nagysägban és természetes szinükben äbräzoljik élet utn à gombit — 
S nälam levén, à kôvetkezôkben Je fogom imi a csoportos sgilvafa alutt termé kôldékos gombät. 
KALCHBRENXER p. 20. IL Szilwa alya — Polyporus hirsutus et affines. 
BRITZELMAYR p. 56. Polyporus umbellatus Fr.; St. 27 À. Die Abbildung zcigt die Oberseite 
cines nicht vllig entfalteten Exemplares. In der Beschreibung sprechen die Angaben über die 
Hutgrôsse, Hutform, Färbung, den Standort und das Substrat dafür, dass die bezeichnete Art 
gemeint ist. (Kx.: Indéterminé.) Kickx P. 419! 
À Cod. 2. & révén most megällapithaté, hogy 
a 16. — Gen. VL. escul. Cod. 5. 
a 17. — Gen. VL. escul. Cod. 9. | Pleurotus sapidus Schulzer, tehät egy 
a 18. — Gen. VL. escul. Cod. ro. és valô igaz magyar faj. 
az 53. — Gen. IL. pernic. Cod. 2. 
54. — Gen. III. pernic. Cod. 3. 
Szinérôl azt mondja Clusius, hogy candidus omnino & veluti farina confperfus cüm interné, 
tum fuperné: Hist. cclxxvij (p. n. 17.) 
A Cod. Bal: két kis gombät äbräzol II. Gen. pernic. non edulis Gancion terem nem jo Dit fchwammen 
felirässal. A magyar jelzés Beythe, a tôbbi Clusius kezétôl ered. 
. SrERBEECk (p. 225. No. 83 A. tab. 24) a Cod. 3. t. képeit mäsolja, de hosszabb tünkôt vet 
nekik. A kis harmadik gomba talän eredeti, 
— defe cerfte met de letter 4, de welcke ick den Dunnen meulensteen ghenaemt hebbe — die 
uyt mefthoopen voorfcomen. — Het is ghewis, dat onder defen gheflacht veel verfcheyde van 
coleur fijn, als witte, afchgrauw, bruyne, en andere, —\ick defe teghenwordighe becomen hebbe 
op den eenendertighften Julij int jaer 1672. in onfen hof van het Bifchdoms paleys binnen 
Antwerpen, — Sy is heel dun van floffe, de felve dickte van eender cacrte des caertfpel, onder 
met tamelijck lanck plues, uyt den bleeck fwarten: — van coleur. 
ezt az elsôt az A. betüvel vékony malomkônek nevezem si szemétdombokon terem. Bizo- 
nyos, hogy ebben a nemben sokféle szinti gomba van, — igy fehér, more barna ë pe : 
ezt a jelenlegit 1672 julius 31. talältam a püspôki palota udvarän FR Le a 7 eleinte C an 
volt, mint egy kis golyocska, a mäsodik kicsiny pedig [a mely eredeti ds ol De il 
hegyes gyüszü, mint ezt a metszett kép feltünteti. — Vékony SES olyan, mint egy kärtyalaj 
(a kärtyajitszmäbél), alul meglehetés hosszü halväny fekete lemezek: ie ne MIRE Val 
Fries Epicr. p 245—246. Coprinus fimetarius L. Inter mulos À. RS a ic : ; ; ï 
fimetis emergit sæpe maxima copia (et quidem præcip. Martio, April, ut rite DR à E “ s i 
time, in definitionem Linnæi quadrat ; hic manifeste Mistichwamm, Vulgie Elus. ee gen. | ie : ; à 
RALCHBRENNER p. 20. IT. Ganejou, Mistschwammen. Sterb. 24. A — FRS re LE : 
ReIcHaRDT p. 167. (23.) Coprinus fimetarius Fr. Sn Po SA n Si b se 77: 
(Sed: Sterrb. Theatr. 217. 1. 22. I. K. L.!) Sterbeecknek Reïchardt ältal idézett képe pedig ; 
Gen. XVI. pernic. 3 spec. Cod. 51. 
(81) 16* 
