À Cod, 22.t.: V.—rII. Gen. pernic. (a [III-es sz4m ki van huzva !) non edul. füs . . . . mem delineand. 
remes fev fan s lattam aÿ fis fi (Bejthe) ferjsenbaum fhwammen (Clusius) — tôredékes feliräst viseli 
Tehäte szerint reves tôlgyfin is talälta Clusius. ie 
STERBEECK (p. 240—241. No. 110. B. tab. 26) a Codex 22. täbläja. Sterbeeck 26. t-r6! az 
1675 Joseph Jacobs — (F Antwerpen)-féle kiadäsban, kimaradtale à betüjelzések s igy csak a Codex- 
sel valé üsszchasonlitäs révén Iehet megällapitani az âbräkat. Fe FR 
Ick ftel den Lefer hier voor ooghen de levende figuer 
ghedruckte wercken met de print flaet, maer een ander 
boeck ghetrocken heb, — 
van CLusius, niet de welcke in fine 
, de welcke ick uyt fijnen ghefchilderden 
AZ olvasé szeme clé ällitom most Clusius eleven (gomba) képét, nem azt, à mely az 6 
nyomtatott munkäjäban van, hanem egy mäsikat, azt, a melyik a festett kônyvében van. | 
FRiës Syst. p. 3 57. Polyporus sulphureus. Fung. pern. gen. V. Clus. Hist. p. 277. Sterb. t. 12. A. 
KALCHBRENNER p. 20. V. Rewes cseresnyefa gomba (redves cs.-fe 
schwammen. Sterb. 15. D. — Polyporus sulfureus. Fr. 
RecHarDT p. 178. (34.) Polyporus sulphureus Fr. — Fung. pernic. gen. V. Clus. hist. IL 2 
cum icon. [Sed. «Sterrb. Theatr. 99. t. 12. A. B.» non ex Cod. delineat! sq. Fries Syst. I. 357!] 
Saccarpo Sylloge VI. p. 105. Polyporus sulphureus (Bull.) Fr. Edulis est, licet Clusio Pernic. 
genus V. Kickx * p. 418! 
— Polyporus caudicinus Schaeffer. 
gomba) Kirschenbaum- 
58. — Gen. VI. pernic. Cod. 21. 
Mogyorécserjék alatt terem «coloris ex rubefcente fuliginofi, cui albedo quædam permifta 
videtur, interdum etiam omnino füuliginofñi & fufci: inferné nonnihil rubefcit.» Pünkôsd täjan. 
Hist. cclxxvn) (p. n. 18). 
A Cod. 21. t. VI. Gen. pernic. non edulis monyaré alya gomba felirassal (Clusius kéziräsa) härom 
gombaképet mutat. 
STERBEECK (p. 177. No. 7. G. tab. 16) a Cod. 21. t. a két jobboldali gombaképét mäsolta. 
— ende den randt onder merckelick omgebooght: fomwijl is den hoet heel rondt ende dick, 
ghelijck als een herteken, op de felve manier als de bladeren van de Nimphea, — Den ftele is 
twee duym lanck, ende de dickte van een fivaene pen, wit van coleur, met eenighe aenwijfinghe 
van wortelkens. — Somwil is de fchotel van defe in de midden met eenen put ingetrocken, 
ende vremt ghevleckt, met verfcheyde marmeringhe. Sy zijn feer finckende van haer felven, 
a karimäja le van kunkorodva, a kalapja egészen kerck 6s vastag, olyanforma, mint a 
Nimphea levele — Tünkje két hüvelyk hosszü és hattyutoll vastagsägu, — fehér s némi gyôke- 
recskével a tüvén. — Némelykor a tetején egy kis benyomott güdrücskét visel, és foltos, külôn- 
büzôképen märvänyos. Igen büdës. ; 
Frs Syst. IL. p. 197. Agaricus rhodopolius. — Fung. nox. gen. VI. Clus. Sterb. t. 16. G! 
KALCHBRENNER p. 20. VI. Monyoré alya gomba — Ag. (Entol.) rhodopolius. Fr. 
REICHARDT p. 161. (17.) Agaricus rhodopolius Fr. — Fung. pernic. gen. VI. Clus. hist. IT. 278. 
Sterrb. Theatr. 177. t. 16. G. TE 
BRITZELMAYR p. 49. Agaricus rhodopolius Fr. ; St. 16 G, G. Ziemlich gute Abbildung. (M. A. w.o.) 
Kickx p. 411. 
A Cod. 21. képe egészen mäs csoportba tartozik s az nem egyéb, mint 
Lactaria subdulcis (Bulliard.) Fries 
teste Bresadolæ in litt.) (Barla Les champignons de Nice 1859. pl. 20. fig. 4—10). 
59. — Gen. VII. pernic. 1 spec. Cod. 16. 
Az idd tâjt (mint a VI. pernic.) buvik elô a Zagoly gomba is, németül HAN EN UE a 
mi mind a két nyelven ugyanazt jelenti, Vagyis mérges béka (ubeta) Va8ÿ varasbéka-omba. 
Härom faja van. (It Clusius nem ismervén a bagoly s26 jelentését, megtévedett.) NA | 
Az clsônek szine «coloris fuligine quodammodo infecti, fummo faftisio flavefcéte:» Hist. 
clxx vi (p. n. 18). 
ne. 3 vi RES j Ke APRES EEE En RES 
que j'ai sous les yeux, ne laissent aucun doute sur l'identité des champigno 
(83) 17 
* «Les figures coloriées de Van Sterbeeck, 
représentés . . .» 
