Ezzel szemben à Cod. 7 és Bt — 
RusSula fœtens (Persoon) Fries. 
À karima gyôngyei à szines képeken nincsenek ugyan kitüntetve, de azért ez a meghatärozäs, 
melyhez R. Fries €s Bresadola csatlakozik, eldônti à kérdést. 
64. — Gen. X. pernic. Cod. 
A este gomba, Geyis fchmamen Szürettäjin terem. Kis tôlcsérhez hasonlit, color flavefcit tam externé, 
quam interne, — tetején kôldôkôs, és rôt foltokkal tarkitott. Hist. P. CclxxIx. (p. n. 19.) c. icone. 
À Codexben nem äbräzoltatik. 
Frs Epicr. p. 70-71. Agaricus inversus. Clusio pernic. gen. X. 
KALCHBRENNER p. 21. X. Kecskegomba, Geiszschwammen — Ag. (Clitoc.) inversus Fr. 
RelCHarDT P. 160. (16.) Agaricus inversus Scop. — Fung. pernic. gen. X. Clus. hist. IL. 279. 
cum icon. rudi. 
Kétes. 
65. -— Gen. XI. pernic. Cod. 31. 
À boletust utinozza, mikor a f6ldbél kibuvik. Magyar nevét nem ismerem, à németek Ytarren 
fhwammen néven ismerik. Teste, mikor burkäbol elôtünik — fehér, alul multis Stris — notatà. 
Hist. p. cclxxix. (p. n. 19.) 
A Cod. so 40 volväjäbél kiemelked6 fiatal gombât äbräzol, fclirisa XI. Gen. pernic. non edulis 
(Clusius irdsa), Zarren Shwam er wachet glaich mie bie Khayferling heraufs, und wachsen auch felbigmal 
Batthyäny Boldizsär iräsa.x 
STERBEECK (p. 202. No. 45. D. tab. 20). 
— onder hecft den ftele cenen viercanten fomp, eenen duym lanck, al waer den ronden fteel 
uyt-comt, een ghemeyn fchrif pen dick: den hoet oft de hooghe fpitfe holle muts is ander halven 
duym widt, ende twee duym hoogh, hy is onder gheheel hol, als eenen fuyker-backers pot. — 
ende fy is met veel facht wit plues befet. Defe is in al hacer deelen fneeuw wit, — Tweemael in 
het jaer comt defe te voorfchijn, in de Lenten, ende oock in den Herft. — 
— tônkjének alatt egy négyszegletes, 1 hüvelyk hosszu csapja van, a melybôl ered aztän 
a kerek tônk, mely kôzünséges iro- Qüd-) toll vastagsigu: kalapja magos süveghez sapkähoz 
hasonlit, mäsfél hüvelyk széles és két hüvelyk magos, alul egészen üres, mint egy cukräsz forma — 
és sok fehér lemezzel megrakott. Egész merejében fehér. — Kétszer terem, tavasszal és Gsszel is. 
FRiës Epicr. p. 11. Agaricus vaginatus. — Fungis suspectis jam a Clusio (pernic. gen. XI, 
vide Sterb. t. 20. D: icon prima fungi ad nauseam depicti) adscriptus, — 
KALCHBRENNER p. 21. XI. Narrenschwammen (bolond gomba) — Ag. (Aman.) vaginatus. Bull. 
REICHARDT p. 156. (12.) Agaricus vaginatus Bull. Fung. pernic. gen. XL. Clus. hist. I. 279. — 
Sterrb. Theatr. 202. t. 20. f. D. 
BRITZELMAYR p. 47. Agaricus vaginatus Bull. ; St. 20. D. (M. A. w. 0.) Kickx P. 414! 
SaccarDo Sylloge V. p. 21. Amanitopsis vaginata (Bull.) Ro. Clus. pernic. gen. XI. 
— Amanitopsis plumbea (Schacffer 1762) Roze, fiatal volväjäbél kiemelked példänya. 
66. — Gen. XII. pernic. 1 spec. Cod. 32. pro parte. 
Magyar nevét nem ismeri Clusius, németül Slicaen fchwammen. 
Az elsô faj külonbôz szinü alakokban jelenik meg. pe A À 
1. Vni, color fuperne parti pallefcens, cui quidpiam rubedinis & fuliginis admixtum fit, 
2. Alteri autem luridus & fuligine infectus. Hist. cclxxix (p. n. 19). DAS 
A Cod. 5220 hat gomba képét mutatja be, feliräsa XIL. ÉLUS DU non out (Clusiustôl) Sliegen 
Schwammen (idecen kéz?). À baloldali képek & prior, a jobboldali ketté t altera jelzést viseli. (Clus.) — 
Az utobbiak mäs faju gombät 4bräzolnak, most a négy balfelôli képpel fogllkozunk el6bb. ï 
STERBEECK (p. 201. No. 43. B. tab. 20) a Cod. 32. t. baloldali felsô képe, mely Clusius kezé- 
pa Te iorr jelzés: n >]1. - 
e ps re a van Clusius, de vvelcke van hem in tvvee verfcheyden RO 
bekent ftaen, — Ontrent tvvee duym is den ronden hoet brect, de Me re is ne een 
ftroo geil coleur, ende in de midden een vveynich inghedouvven, als des menschen navel, — 
* A német nevek nagy részét alkalmasint 6 irta be. 
(87) 18 
