Et a gombät à legyek UgYy Szerctik, mint à cukrot 
kell megfizetniôk, mert ez a gomba halälos. 
Szeptemberben és oktoberben à berkekben mindenfelé sok terem. 
FRiss Epicr. p. 354—355. Russula rubra. Clus. pern. 9. XIL. sp. 2. Sterb. t. 21. £ G 
KALCHBRENNER p. 21. XIL 2. Sterb. 2r. G. = Russula rubra, Fr. PF 
REICHARDT p. 172. (28.). Russula rubra. Fr. — Fung. pern. gen. XII. spec. 2 
BRrrzELMAYR p. 53. Russula rubra DC.; St. 21 G.Fs liegt hier wieder der 
offenbar weissen Lamellen von Sterbeeck irthümlich als «swart plues» 
(M. À. w. 0.) Kickx p. 415! 
RusSula xerampelina (Schacffer) Fries (Cooke Illustr. VIT. PI. 1053.). 
» mindazonältal, hogy izlelését életülkkel 
. Clus. hist. IL. 270. 
Fall vor, dass die 
bezeichnet werden. 
69. — Gen. XII. pernic. 3 et 4 spec. Cod. 28. 
À Clusius-féle XI. pern. 3. és 4. fat együtt veszem, mert szines képei utân azt hiszem, hogy 
a 3-ik faj talän nem egy külôn gomba. Fe 
À 3-ik Jaj fiatalon mikor elébuvik contracto est corpore crasfo & unciali, quafiq. ari radicem 
mentiente. Hist. cclxxix (p. n. 19.) 
À 4-ik faj félodését is hasonloan ija le, csak az aljin a lemezck szine hibäs: fametszete 
gyônge. Hist. cclxxx (p. n. 20). 
À Cod. 28. t. XII. Gen. pernic. non edul. hérom Szép vôrôs gomba képét adja, a két nagy gomba 
5. dulta, à kicsiny 3. & emergens jelzést viseli Clusius kezétôl, a tébla feliräsa pedig Aott fliegen Schwam 
nevet tünteti fol. 
À német név Batthyäny Boldizsär irâsa. 
STERBEECK (p. 215. No. 64. B. C. tab. 22) megfelel a Codex 28. t. läthaté härom képnek, 
annyi vältoztatässal, hogy a Codex 28. t. nagy ällô gombäjit megcsonkitott tôonkkel mäsolta. 
Defe twecde vlieghen Fungi heb ick— van haer roodt coleur, de Ferimillioene vlieghen Fungi ghe- 
naemt, — Al ift dat ick defe met twee verfcheyde letters aenwijfe, {oo fijn defe dry figuren een en de 
felve vrucht: wel verftaende, dat defen kleynen toe-ghefloten knobbel met de letter B het eerfte 
wefen ende voortscomen aen-wijft, — Dit cleyn klompken is fermilioen-roodt van coleur, met 
menichte witte poclen en puyften vervult, het welck foo groot wordt ende uyt-waft, dat den platten 
hoet fomtijts vijf duym breedt is, met het ghefeyde roodt coleur, welce voorfeyde pocken, in eenighe 
witle en fwerte roude pleckskens sich verandert hebben ; — Onder is de fchotel feer wit, vol grauw 
plues, het welck met een wit vel heeft befet gheweeft, dat aen den ftele, afghebrocken fijnde, vaft 
ghebleven is. Den ftele — aen het onderfte van den wortel met eenen ronden knobbel, — in haer 
ionckheydt vaft, maer in de outheydt binnen hol, — 
Ezt a mäsodik légygombät vôrôs szine miatt cnnober légygombdnak neveztem el. — Habär ezt 
két külônbüz6 betüvel (B és C) jelôlôm is, azért mégis mind a härom äbra csak egy és ugyanazon 
gyümôles: j6l megértendô lévén, hogy a kicsi még fel nem nyilott gumos B. a legelsô megjelenését 
tünteti fol. — Ez a kis gumocska cinnober-szinü, s némi fehér ripacsoktél érdes, — de ha megn6 s 
kifejl6dik, lapos kalapja néha 5 hüvelyk széles lesz, s vôrôs szinü marad, de az emliteit ripacsok fehér 
és fekete kerek pettyekké välnak. — Alulrél à kalap igen fehér, s tele szürke lemezekkel, melyeket 
fehér härtya takar, ez fülszakadva a 1ônkôn marad. Tôvén gumos, tomôtt, késôbb odvas. 
Érdekes Sterbeeck leiräsäban, hogy 
1. «a lemezek szürkék,» — mert 6 Clusius $zines képe utän indult, és #ù 
2. hogy a fehér ripacsok feketére välnak — mert Clusius szines képén, a Cod. 28. nag. / gombdjän 
az ôlom-fehérrel festett foliok lassanként megfeketedtek! Sterbeeck tehät nyilvänvaléképen a Cod. 28. 
utän irta le cinnober-szinü légygombäjät. Clusius is valoszinüen a festett kép utän indul, mert 6 meg 
nigræ ftriænek jelzi a lemezeket. 
; FRIES Epic. p. 5. Agaricus muscarius. — Clus. pern. g. XIII. (recte XII.) 4. Sterb. t. 28. 
(recte 22l) A—C. $ 
KALCHBRENNER p. 21. XIL. 3. — Ag. (Aman. EME Fr. 
« p. 21. XIL. 4. Ag. (Aman.) muscaria L. S i 
ReICHARDT p. 155. (11.) Agaricus muscarius L. — Fung. pernic. gen. XI. spec. 4. Clus. hist. IL. 
icon. : L 
280. Te p. 46. Agaricus muscarius L. ; St. 22 À, B, (C(e; Fig. A ähnelt EE in QE nu 
gen. pern. fung. 4. spec. namentlich dadurch, dE dem älteren Pilze ein jüngerer beigese a et. 
9 
