79. Lepiota mastoidea Fries, ; 
Anellaria separata (Linné) Karsten e/ 
RU Rene APeRAEOD AT 7 epiota ne ne À 
80. — Gen. XVI. pernic. 2 spec. Cod. 50. 
A mdsodik faj kis sisak alakü, hosszü karcsu nyélen ül, colore supernà parte atra fuligine 
tincto, — alul boltozatosan cameratà & nigris ftrijs exaratà. Hist. cclxxx]. (p. n. 21). 
À Cod. 50 t. XVI. Gen. pernic. non edul. Kijo gomba Xatter fchwammen 2 felirast viseli Clusius kezétôl. 
STERBEECK (p. 203—204. No. 47. F. tab. 20) a Codex 50. t. mind a két képet lemäsolta. 
Bevonden hebbende, dat defe cleyne Fungi foo overvlocdigh in Brabant te vorfchijn comen, 
ende foo ghelijck fijn aen het fatfoen van feker ftrooye oft fpaene hoyen, de welcke de iouffrou- 
wen voor de fonne-ghemeynelijck op’t hooft hebben: welcke mutfen achter aenden neck oft halfe 
een venfterken oft opengaenden lap hebben: foo heb ick defe Fungi den Caffine oft Brabantfchen 
Jonnen hoet, — van Crusrus — in het Hongerfch Kigvo gomba — Aen defe figuren met de letter F can 
den Lefer haer wefen en fatsoen ghenochfaem befpeuren. — Den ftele is wit van coleur, van binnen 
hol: de muts is doncker grauw van boven, met merckelijcke fwertigheyt op het top befchildert. 
Onder is de muts vol facht fwart plues ghevoedert: fy is dun van ftof, blauw ende ten uyterften 
ftinckende. — Noch is defe een laete van den Herft, ende is in alle plaetfen van rotthinghe van 
ftroo, hout, vodden, fchimmelachtighe ende verdufte oft verdorven kelders veel te vinden. 
At tapasztaltam, hogy ezek a kis gombäk folôsen teremnek Brabantban, és igen hasonlitanak 
bizonyos szalmakalaphoz, minôt a menyecskék viselnek a nap ellen; a mely kalapok t. i. hätul a 
nyakszirten vagy a nyakon egy kis felnyilé ablakocskäval vagy lappantyuval birnak: ezért ezt a 
gombät Brabanti nap elleni kalapnak (Casfine) neveztem el, — Clusius magyarul Kigyd gomba — 
néven ismeri. 
Ezeken az äbrâkon, melyeket F-el jelltem, az olvasé eléggé megismerheti e gombäk alakjät 
s mivoltät. Tônkje fehér, belül üres: sipkäja sôtét-szürke felül, szembeszokô feketeséggel a leg 
tetején. Alul a sapka tele van sekély fekete lemezekkel; vékony husa, kék és igen fertelmes bidôs. 
Késë Gszszel mindenütt, a hol szalma, fa, rongy romlik penészedik, rossz dohos pincékben is. 
Fries Epicr. p. 248. «sp. 1, 2 sunt Panæoli ! 
KALCHBRENNER p. 21. XVL 2. — Ag. (Panæolus) fimiputris. Bull. 
REICHARDT p. 165. (21.) Agaricus fimiputris Bull. — Fung. pernic. gen. XVI. spec. 2. Clus. 
hist. IT. 287. 
Britzelmayr p. 51. Agaricus fimiputris Bull; St. 20 F, F. (Kx. w. o.) Kickx p. 414! 
Egybévetve Kalchbrenner és Reïchardt meg Britzelmayr meghatärozäsät az A. fimiputris 
képeivel, meg a Cod. 50. tâbléjäval semmi megegyezést sem talälunk. Bulliard (Histoire des Cham- 
pignons de la France Il. 1809. p. 430. PI. 66.) adja a képét. Bulliard gombäi küposak és szinük 
«il passe du jaune-paille à une couleur bistrée, puis brune». A tônk Bulliard képein nagyon vé- 
kony «il a prés du chapeau une ligne ou environ de diamètre sur une hauteur de quatre à six 
pouces». Szaga pedig «il a un leger goût de Mousseron il n’a de mauvaise odeur que quand il 
est vieux». 
À Cod. 5o t. képei Bresadola szerint is a: 
Collybia rancida Fries-nek felelnek meg. (Kalchbrenner Icones Hymenomyc. p. 16. t. VE f. 4.) 
81. — Gen. XVI. pernic. 3 spec. Cod. 51. 
À harmadik faj nagysägra az elbbivel egyezik, de nagyon széthasogatott rufi interdum coloris 
fuperné, fuliginofis ftrijs notatü inferné, — néha fehér korpäs a teteje és a csikjai alul feketék, 
sokszor annyira Gssze-vissza van hasogatva és forgatva, hogy egészen valami viräghoz hasonlé 
lesz. Hist. cclxxxt. (p. n. 22.) hârom fametszettel. 
A Cod. 51 t. hârom gombaképet nyujt, a két felsôt äbräzolja a Hlist. fametszete, az alsôt azon- 
ban nem metszette fâba Clusius, s fgy a kiforditott gombât feltünteté képe à Historiänak nem a 
Codexb6l valé. À Cod. sit. felirisa XVI. Gen. pern. non edul. Kiayo gomba. 3 Clusius kezétôl ered. 
STERBEECK (p. 217—218. No. 69. I—K. tab. 22) a Cod. 51. t. mäsolata. 
Defe, mijne negenenfeftighfte, is van CLusius de derde van fine festiende, — de welcke van 
my ghenaemt is de Hayriche Fungi. 
Ghemeynelijck is defe den ftele vier duym lanck, — oock binnen hol: den felven is buyten 
(96) 
