83. — Gen. XVII. pernic. 2 spec. Cod. 52. 
À mdsodik faj karimäjin nem behasogatott, szine ex pallefcente fuliginosus, & venis quibusda 
exalbidis maculofus, maga à gomba husa à bôre alatt fekete, német neve Schwarte hor areyllen, 
Hist, ccixxx1j. (p. n. 22.) fametszete nagyon kezdetleges s nem hasonlit a Cod. 52 t.-hoz! 
À Cod. 52. t. XVII. Gen. pernic. non edul. hor arevlen 2. jelzést viseli Clusius kezétôl s két nagy gom- 
bât äbräzol, melyek tôvérôl még egy-egy kis fatal gomba ered. 
STERBEECK (p. 212. No. 60. F. tab. 21) a Cod. 52. t. mäsolata. 
Crustus befchrijft hier fijn eerfte van fijne feventiende, die hy int Hooghduytfch for greyllen 
noemt, van welcken naem de uytlegginghe my onbekent is, alfoo ick defe De fchadelijcke bruyne 
moeder Fungi, — noeme. 
Tot voldoeninghe van den Lefer fijn hier.twee figuren uyt den ghefchilderden boeck van 
CLustus naer ghetrocken, ende uyt den felven befchreven; want ick by mijne ghedachten defe 
noyt anders ghefien hebbe. — Defen hoet is plat en inghetrocken, feer bruyn, ghelijck de bruynfte 
caftanie fchellen diemen vinden c: {y is onder befet met cort en vaft plues — ende groen- 
geil van coleur. — Dit is oock een lacte van den Herft. 
Clusius leirja itt az 6 XVIL gombäjänak 1-56 fajàt, s németül for greyllen-nek nevezi, minek 
értelmét nem tudom. En ezeket a rossz ärtalmas barna anyagombänak hivom. (cfr. varganya!). 
Az olvaso tajékozäsära itt két képet adok Clusius képes kônyvébôl, s abbôl le is irom, mivel én 
sem lättam a magaméit mäsképen — Kalapja lapos benyomott igen barna, hasonlit à legbarnäbb 
gesztenye héjähoz — alul rôvid, er6s lemezekkel, ezek zôldes-särga szinüek. Ez is késô 6szi 
gomba. 
KALCHBRENNER p. 21. XVIL. 2. Sterb. 11. F. (sic, Tabula 11 — Clavariae, lapsus recte 21) = Ag. 
(Psiloc.) hydrophilus. Fr. 
BRITZELMAYR p. 52. Cortinarius irregularis Fr.; St. 21 F, F. Mit Lamellen, het welk sijn beginsel 
uyt een derdedeel den stele heeft, sonach lamellis decurrentibus. Auch im übrigen gute Abbil- 
dungen. (Kx.: C. rubricosus Fr.). Kickx p. 415 ! 
STERBEECK (p. 204 —205. No. 48. G. tab. 20.) a Historia fametszeteit is lerajzolta. 
Voor-waer een vremde voorval, als ick in het jaer 1665. op den achtentwintighfte Augufti 
ontrent een mile van Antwerpen defe naer-befchreven Fungi heb ghefien, — by welcke Fungi 
dit neffen ftaende ghediert dicht aen fat, het ghene gheen recht Hacgedis en was, — waerom ick 
defe Haeghediffe Fungi heb ghenaemt, — ende van Clusius int Hooghduytich Schmwart hor grevilen 
wiens tweede van de feventiende quæde zÿ gheftelt is: — Door nodt (om dat mijn figuer gheheel 
verwelckt oft verflencht was, eer ick de felve conde uyt-trecken) foo heb ick my naer de figuer van 
Clusius moeten voeghen, de welcke wel eene van de befte ghelijkende van al fijne wercken is. — 
Egy külônôs kaland révén jutottam 1665 augusztus 28-ân ehhez à gombähoz, Antwerpentôl 
egy mértfôldnyire — akadtam r4 s mellette egy gyik volt, de nem egy kôzünséges gy1k, — miért 
is ezt eyikgombénae neveztem el — Crusius németül Schwart hor greyllen néven ismeri, — $ 4 
17-ik rossx gomba mdsodik fajänak tartja. — Szükség kényszcritett rà (mert az enyém egészen 
elromlott, elfonnyadt, mielôtt lerajzolhattam volna), hogy Clusius äbräja szerint, mely egvike a leg- 
hasonlatosabb képeinek — adjam gombäm képmäsit. 
ReICHARDT p. 168. (24.) Cortinarius sp. ? Fung. pern. gen. XVIT. spec. 2. Clus. hist. IL. 282 cum 
icon. «die beigegebene Abbildung zeigt den Pilz offenbar in verkleinertem Maassstabe von der 
Ober- und Unterseite. Er hat nach denselben einen flachen, am Rande unregelmässig welligen 
Hut, deutliche Lamellen und einen schlanken centralen Strunk. 
Es ist mir sehr wahrscheinlich, dass wir es hier mit einer noch unbeschriebenen Art von 
Cortinarius zu thun haben, welche der Aufmerksamkeït der Herren Fachgenossen empfohlen sein 
mag. Sollte sich meine Vermuthung bestätigen, so würde ich für diesen Pilz den Namen Corti- 
narius Clusianus vorschlagen.» 
BRrTzELMAYR p. 52. Cortinarius cinnamomeus Linn. f. Clusiana m.; S/. 20 G. Copien von Clus. 
XVII. pern. fung. 2 spec.; in Sümpfen und sehr feuchten Wäldern kommt C. cinnamomeus mit oliven- 
farbiger bis nahezu schwarzer Färbung vor, welche Form, von Clusius zuerst beschrieben und 
abgebildet, nach ihm benannt sein mag. (Kx.: Cortinarius . . ..) Kickx p. 414! 
Britzelmayrnek ehhez az ällitâsähoz megjegyzem, hogy St. 20 G. Copien von Clus. XVII. pern. 
fung. 2 spec. valéban a Hist. fametszeteinek (1. fentebb) durva mäsolata, élénkitve egy hozza rajÿzolt 
(98) 
