toonen, het gene niet wel doenelick was: — Naer dat ick giffen can, {00 is dit de vifde van de ne- 
gentiende van Clusius, — Def js van my den Padden cop, — ghenoemt, om haer vuyl in-wendigh 
fenijn: doch defe behoorde Duyvelfch broot te hecten, want ghelijck het gemeyn fpreeck-woort feght, 
dat den Duyvel met 8rooten flanck verdwijnt, oo doet defe Fungi van ghelicken. — foo fin defe 
neffen ftaende twec figuren in’t jaer 1673. op den feventienden Julij van my ghevonden en ghepluckt — 
— hy heeft onder cenen ftercken fomp, waer mede hy vaft in de aerde flaet: den ftele is fwart 
bloctachtich van coleur. Den hoct is boven als fwert, met cenigh bruyn, foet oft rootachtigh geil be- 
{childert: het mergh is — — doncker root, als blocdigh van coleur, —— Als man defe in ftucken breckt, 
fin fÿ uyt den grauwen gcil, maer {ÿ worden op den felven 0oghenblick groen, blauw, en heel fwert, 
ende fy fcheyden met eenen grooten ftanck. — 
-— igen Ghajtottam volna, minden gombämat természetes szincivel äbräzolni, de hât ez nem volt 
clérheté ; — Azt gyanitom, hogy ez az ütôdik fajtäja Clusius tizenkilencedik rossz gombäjänak, - 
Et békafé gombdnak neveztem, az 6 undok belsô mérgérél: de megilleti az ürdôg ke 
nyér elnevezés is, 
mért à kôzônséges példabeszéd is azt mondja, hogy az 6rdôg nagy bizt ter 
jesztve parolog el, — azon- 
képen -ez à gomba is. — ezt à két mellékeltem gombaalakot 1673 julius tizenhetedikén taliltam és 
gyüjtôttem — tôvén erôs kocsänya van, a mivel erôsen gyôkeredzik a foldbe : tônkje fekete vérszinü. 
Kalpja à tetején fekete-barna vagy rothadt-säroa : likacsai — sôtét vôrôsek, — mintha véresek vol- 
nänak — Ha darabokra tôrjük, szürkéssärgäk, de aztän rôgvest züld, kék vagy egészen feketék lesznek 
(a husuk t. i.) és rossz Szagot terjesztenek — 
Friës Epicr. p. 418. Boletus luridus. Clus. pern. gen. XIX. spec. 5. 
KALCHBRENNER p. 22. XIX. 5. — Boletus luridus. F. 
REICHARDT p. 176. (37.) Boletus luridus Schaeff. — Fung. pernic. gen. XIX. spec. 5. Clus. hist. 
IL 283 cum icon. bona. 
BRITZELMAYR P. 55. Boletus luridus Schaef. ; St. 17 E, F, GG, I, K. In seinen verschiedenen 
Gestalten abgcbildet und mit seinen mannigfaltisen Farben und Farbenveränderungen beschrieben. Zu 
Figur G. (der ziveiten unter dieser Lit.) mag bemerkt sein, dass zwischen derselben und jener in Clus. 
XX. gen. pern. fung. ÿ spec. eine xiemliche Aebnlichkeit bestebt. (Ke. w. 0. doc erblidt er in Sig. G. den 3. 
luipinus $r.) Kickx P. 412 ! 
Cod. 56 bis — Boletus luridus Schaeffer. 
90. — Gen. XIX. pernic. 6 spec. Cod. 67. 
À hatodik faj nagyon emlékeztet a cyclamen gumojära, alul okkerszinü, venis quibufdam rube- 
fcentibus aut fubfufcis diftincto. Hist. p. cclxxxn) (p. n. 23). 
A Cod. 67. t. két tônkjétél megfosztott gombät äbräzol, felirisa XIX. Gen. pernic. non edul. 6. Baba 
varganva, qui nô funt edules pinniflinge binafslin (Clusius iräsa). 
STERBEECK (p. 188. No. 25 B. tab. 18) a Cod. 61. t. 
Clusius fteldt ons voor ooghen in fijnen ghefchilderden boeck de figure van de fefde van fijne 
neghentienfte, de welcke ick tot noch toe niet anders ghefien hebbe, en de de felve hier met de letter 
B naer fijne fchilderije heb doen fnijden. — die ick heb het Derde padden broodt, — ghenaemt. 
— onder is’t als geilen oker van coleur, met roode oft bruyne aderkens doortoghen : fy en hebben 
gheen plues noch ftrepen, maer het is mesmergh ghevult: het bovenfte coleur is Cafanibruyn : EN 
fcheen oock dick van vleefch te fijn, maer van binnen foo geil als het mergh befchreven is; — 
Clusius elénk ällitja képes kônyvében az 6 tizenkilencedik nemének 6-ik fajât, melyet én sem lât- 
tam maäsképen, és itt a B-vel jelôlt képeken kimetszettem az 6 äbräzoläsait — harmadik béka-henyér- 
nek neveztem el — alul särga; és vôrôs vagy barna erecskékkel behälézott: nincsenek sem lemezeï, 
sem csikjaï, hanem likacsai vannak: tetején gesztenyebarna — vastaghusu, belül olyan särga, mint a 
al, 
likacsai. 
Sterbeeck tehät egészen Clusius leirasähoz és képeihez ragaszkodik. 
Fries Epicr. p. 417. B. Luridi. Clus. pern. gen. XIX. spec. ST 
KALCHBRENNER p. 22. XIX. 6. Baba varganya — Boletus lupinus. Fr. ? , 
RercHarDT p. 176. (32.) Boletus Satanas Lenz. — Fung. pernic. gen. XIX. spec. 6. Clus. hist. IL. 282. 
BRrTzELMAYR p. 55. Boletus æreus Bull. ; St. 18 B, B. Abbildung und Beschreibung von _grosser 
Mangelhaftigkeit; doch liegen mehrere Anhaltspunkte für die obige Bestimmung vor. (Kx.: Indé- 
terminé.) Kickx p. 412! 
Boletus sp. ? 
(103) 22 
