pedig Magyarorszäg területén. — Utäna sehol sem akadtak rd, Mig cey ugyancsak rendkivül ügyes 
megfigyelé, à Magyar Mycologia disze, Schulzer Istvän, fel nem fedezte Szlavonia erdeiben. : 
5 Bolctus lateritius jelenleg is csak errël a két helyrôl ismeretes. Mélté volna Clusius emlékének 
Szentelni és : 
Boletus Ciusii Bresadola & Schulzer néven ismertetni. 
À Cod. 62. täbläjän lithaté képe egyedüli äbräzoläsa ennck à fanak! mi a Codex tudomänyos 
becsét tetemesen üregbiti, 
92. — Gen. XIX. pernic. ultima Spec. innum. Cod. 50. 
Clusius még függeléket csatol à XIX. genus fajai utän s à Darganva Vagy Rotter bulf néven ismere- 
tes téglaszinü gombt irja le, — alja hamuszinü, de hovatartozosägät nem tudja megällapitani. Hist. 
cclxxni. (p. n. 24). 
À Cod. 50. t. ezt äbräzolja, feliräsa a sorsxäm jelxése nélkül : Ein avawer (kitôrülve) never büly var: 
ganya pro edules (kitôrülve) dubius mind Clusius iräsa. 
STERBEECR (p. 118—119. No. 1. À. tab. 15) a Cod. 59. t. mäsolata. 
In den ghefchilderden boeck van den ghelcerden Clusius heb ick in’t jaer 1672. defe mede gaende 
Fungi bevonden met twee figuren, by de welcke met de eyghen handt van Clusius dit woordt in’t 
Latin, Dubiun, ghefchreven was, — alwaer noch in’t Hongerfch by ftondt Omrederbulz varganya het 
welck my niet kenbaer is, alfoo den felven Clusius in fine ghedruckte wercken hier van gheene ver- 
halinghe en doet : waer om dat ick alle neerftigheydt gedaen hebbe om defe te becomen, het welck 
min gheluck is, dat den Eerto. Heer Martinus van Nufel, Subprior van de Abdye van S. Bernart by 
den Schelde (fijnde een groot lief hebber der kruyden) my defe Fungi in’t jaer 1673. den feftiende Sep- 
tember hecft toeghefonden in fes verfcheyde vruchten, naer de welcke defe neffens ftaende heb doen 
fnijden : de welcke ick feer wel gheanatomifeert hebbe : ende heb haer genaemt, de Aranie-fungi met 
den langhen flele, — Den hoct oft fchotel is de felve forme, fatfoen, grootte en coleur van eenen hal- 
ven Aranie-appel, — buyten is den ftele wit grauw, met menichte bruyne tickelkens befchildert, al 
oft hy befprinckelt was; — ; 
À tudés Clusius képes munkäjäban ezt à gombät (1672-ben) két äbräval feltüntetve taliltam, 
Clusius sajit kezével irta hozzäjuk, hogy dubium, magyarul is ott äll, hogy Omrederbulz varganya, 
a mit én nem értek, de Clusius nyomtatott müvében nem sz6] réluk, miért is én mindent elkôvettem, 
hogy ezt a gombät megkeritsem, a mi aztän sikerült is, mert Fôtiszt. Martinus van Nuffel, a Schelde 
melletti Szent Bernât apätsig subpriorja, (a ki a botanika nagy kedvelôje), ebbôl a gombäbôl (1673 
szept. 16-än) hat külônbüz6 gyümolesôt küldôtt nekem, a melyek utän metszettem aztân a mellékelt 
képeket: ezeket a gombäkat igen sokat vizsgélgattam és cneveztem hosszu nyeli narancsgombäna. - 
Kalapja — olyan nagy és olyan alaku meg szinü, mint egy fl narancs — tônkje kivülrl fehéresszürke, 
émi barna foltokkal, pettyekkel stb. 
Rae fent sel het dbrdja azonban, ellenére dllitäsénak, hogy ü azokat à megnevezctt sub- 
priortél küldôtt gombäk utän metszette, — mégis csak a Cod . 59. hépeinek bi mdsolata, bizonyitja ezt 
a forma megegvyezése s az is, hogy a gomba tôvén läthalo féldesomôcska meg sxälak is à leghivebben 
isoltattak ! 
pe Epicr. p. 424. Boletus versipellis. Cfr. Rotterbultz Clus. Hist. p. 284. Sterb. CTI AS 
KALCHBRENNER p. 22. XIX. Rotter Bulz. Sterb. 15. À — Boletus versipellis. F. . 
ReICHARDT p. 177. (33.) Boletus versipellis. Fr. — Fung. pernic. gen. XIX. spec. ultima dubia. 
Ée. re p. 56. Boletus scaber Fr. ; St. 15 A, A. Buyten is den stele met conne RGRE 
tickelchens befchildert, als oft hy besprinckelt was; het vleesch van binnen vast en me à F een ne - 
nigh van binnen (openghesneden sijnde) grauw gheworden; pileo aurantio. (M. A. w. 0.) Kickx 
P. Mo e VL. p. 40—41. Boletus versipellis Fr. Ra Ne à È ee ins 
apparent, sed ob analogam coloris et staturæ variationem ne RAS Fe fic nes ù " À 
tius rufus, unde nomen Rotterbultz Clus. Hist. pag. 284. Sterb. t. 18, A. [sic!< HCRro 
D nn en igaz a Boletus versipellishez Schaeffer (Fungorum Icones IL. 1763. 
A EE te Dpenia tone des te mets 
Tab. CIIL), külônôsen a mi a kalap tetejét illeti. Son Sn 
ink4bb tartanäm Bresadolaval: a Boletus ne me . gracilis Pres. alakjänak. eu 
105 22 
