93. — Gen. XX. pernic. 1 spec. Cod. 
À XX-ik, ugyancsak Darganya nevü nemnek szintén tobbféle faja van. Az elsét a németck 
Grafs bult-nek hivjäk. Kalapja kupos, vastag, hamuszinü, alul halväny-särgäs. Hist. cclxxxmi. (p. n. 24.) 
cum icon. 
À Codexben nincs képe. 
STERBEECK (p. 182. No. 17. H. tab. 17) a Historia Gen. XX. pern. 1 species fametszetérôl az 
alsô felforditott gombät mäsolta. 
heb ick defe de Schijn goede, — ghenoemt, de welcke van Crusus de cerfte van fine 
twintighfte quaede is, van den felven in het Hongerfch ghenaemt Darganva. 
De cerfte van defe Schijn goede fpeelt verfcheyde figuren: — rondt in-ghetrocken, ende onder 
het gras ghedoken: als wanneer {y aldermeeft den menfch bedriegen, en vertwijfeln connen : — 
maer den tweeden dagh fijn hoogher — ende en hecft geen plues van onder, maer heeft een 
feker ftoffe, gelick de artifiocken behouden, als het langfte hayr uyt is: — dit hayr — macr 
ghemeynelick een half vingerlit lanck: — maer tuffchen groen en geil, fomtijts is het heel bleeck 
geil, — foo wordt het blauw oft fwart: het felve gefchiet in het vleefch der Fungi; daeren boven 
hebben eenen fwaeren ftanck: — De fchotel — is boen met een bruyn rofch vel becleedt, — 
coleur van den ftele is grau met rofch befmoddert, ende met fommighe heel bruyn vleckxkens be- 
fprinkelt — 
ezt ldtsz6lagos jénak neveztem, Clusiusnäl a huszadik rossz gomba nem els faja, magyarul 
Darganva — À Jdlsxülagos jéknak elseje külonbôz6 formäban jelenik meg: néha — kerekdedek 
benyomottak, és a’ fü alâ rejtôznek: mintha az embert legjobban megcsalnäk — a mäsodik nap 
mär magosabbak, — alul nincsen hymeniumok, hanem valami materia, mint az ärticska héjja, 
mikor a leghosszabb a haja: — ez à haj — rendesen egy fl ujnyi hosszüu: züld és särga, néha 
halvänysärga — késôbb kék vagy fekete lesz: ugyanez tôrténik a gomba husäval is: büze erôs — 
tetejét — barnäs-vôrôs bôr takarja — tônkje piszkos szürkés-vorôs és barna foltocskäkkal tarkitott. 
FRies Epicr. p. 417. Boletus pachypus. Clus. pern. gen. XX. sp. 1. sed edulis e Lasch. 
KALCHBRENNER p. 22. XX. Varganya, Bulz. 1. Grass Bulz. (Graspilz?). Sterb. 17. H. — Boletus 
pachypus. Fr. 
REICHARDT p. 175. (3:1.) Boletus pachypus Fr. Fung. pernic. gen. XX. spec. 1. Clus. hist. IL. 284. 
cum icon. Scheint in Ungarn in neuerer Zeit nicht beobachtet worden zu sein. 
BRITZELMAYR p. 55. Boletus pachypus Fr.; St. 17 H. Hier hat Sterbeeck die aut dem Hute 
stchend abgebildete Figur aus Clus. XX. gen. pern. fung. 1. spec. in natürlicher Stellung abgebildet. 
(Kx.: Boletus ...) Kickx p. 412! 
À leiräs meglehetôsen illik erre a fajra. 
Boletus pachypus Fries (Krombholz t. 35.1 13—15). 
94. — Gen. XX. pernic. 2 spec, Cod. 66. 
À mdsodik faj nyele mär hosszabb, de mindazonältal vastag, tôvén elvékonyodé, colore vel 
ex pallido fufco, vel fuliginofo, — alul okkerszinü, miért à magyarok Sarga Darganva elnevezéssel 
illetik. Hist. p. cclxxui. (p. n. 24.) 
A Cod. 66. t. felirisa XX. Gen. pern. non edul. uarga annya enni nem jo. Sarga varganya 2. mind 
Clusius kezétôl. [tt talälhaté tehät a Vargänya megoldäsa !, mi nyelvészeinket bizonyära érdekelni fogja. 
STERBEECK (p. 187—188. No. 24. À. tab. 18) a Codex 66. t.-r6l a két felsô képet mäsolta. 
— alfoo ons nu de tweede van fine twintighfte (van Clusius) quaede hier voor ooghen ghefteldt 
wordt, van de welcke hier twee figuren met À vertoont worden, de welcke van hem int Hon- 
gerfch Sarga varganva ghenaemt is, — fchoon geil mergh, feer aenghenaem om aenfien, met fom- 
mighe bruyne vlecken: den felven is boven met een aenclevende oft limerigh vel becleedt: het 
coleur van potaerde, met befmodderde bruyne en bleecke vlecken: den ftele is het felve coleur, — 
Sommighe ftelen fin heel recht, ende andere fijn crom als eenen boogh: — het vleefch is feer 
facht als een verfch witte broot kruym, maer wordt haeft blauw 
—— CZ az Ën sxennyes agyag gombém (Befmodderde potaerde fungi) a Clusius-féle huszadik 
rossz gomba mäsodik faja, melyet én két, A-val jelzett képen mutatok be, Clusius magyarul Sarga 
varganya néven ismerte — hymeniuma szép särga, ugy hogy lätni is kellemes, némi barna foltok- 
kal: tetejét ragadés bôr takarja: agyagszinü piszkos-barna vagy halväny foltokkal: tônkje ugyan- 
(106) 
