ilyen szinü. — Némelyek tünkje egyenes, mäsiké ismét gôrbe mint egy 
à fris kenyér bél, de megkékül. de 
STERBEECK (p. 183. No. 18. L tab. 17) a Cod. 66. t.-r6l az 
Ick ben feer in twijfel, oft defe achtiende de tweede v 
Den hoct is feer rondt, bruyn geil van vel, limachtich, 
van vel, het welck door den tijdt bruynder Wordt, — y 
mergh — 
ï) — husa olyan, mint 
alsé gomba. 
an de twintichfte van Crusius is — 
fomtits in het cerfte boven afch grauw 
an Onder met merckelick dick bleecke geil 
Nagyon kétséges, hogy valjon ez az én tizennyolcadik gombäm Clusius huszadik rossz gomba 
nemének mäsodik faja-e? — Kalapja egész kerek, barnäs-sirea bôrrel, ragadés, eleinte néha hamu- 
szinü a bôre, de ez idôvel megbarnul — alul vastag halväny-sérga hymeniummal. 
FRies Epicr. p. 416. Boletus calopus. Clus. pern. Gen. XX. Sp. 2. cfr. Sterb. 
KALCHBRENNER p. 22. XX. 2. Särga varganya. Sterb. — Bolctus calopus. Fr. 
ReICHARDT p. 175. (31.) Boletus calopus Pers. Fung. pernic. gen. XX. spec. 2. Clus. hist, II. 28 1. 
À Boletus calopus (Fries Sveriges älliga och giftiga Svampar 1860. tab. LXIX) tônkje flig vag 
cgész mercjében vôrôs és szép fchér hälézattal diszlé. A tônk tôbbi része s a hymenium s, 
Ez tehät a Cod. 66 t.-ra nem illik. 
BRITZELMAYR p. 56. Bolctus versipellis Fr.; St. 18 A, A. (Fr. w. o.; Kx.: B. sc 
S r.) Kickx 
P. 412! — 22 G, G, eine zwWeifelhafte, vielleicht in die Nähe von B. versipellis gehôrige Art. (Kx.: 
Bol. castaneus Bull.) Kickx p. 416! 
BRITZELMAYR p. 55. Boletus luridus Schaeff. ; St. 17 (E, F, G. G.) J, (K.). In seinen verschie- 
denen Gestalten abgebildet und mit seinen mannigfaltigen Farben und Farbenveränderungen beschrie- 
ben. Zu Figur G (der zwciten unter dieser Lit) mag bemerkt sein, dass zwischen derselben und 
jener in Clus. XIX. gen. pern. fung. 5. spec. eine ziemliche Achnlichkeit besteht. (Kx. w. o., doch 
erblickt er in Fig. G den B. lupinus Fr.) Kickx p. 412! 
Potius : 
Boletus Obsonium (Paulet) Fries, (Krombholz t. 76. f. 13). 
95. — Gen. XX. pernic. 3 spec. Cod. 65. 
À harmadik fajnak hasonloan Vastag a tônkje a tôve fülôtt, szine piszkos-barna, alul colorem 
ochræ fuligine perfusam habet, a németek Aotte buts néven ismerik, jobb lenne szerintem Schwarte buts, 
Hist. cclxxinÿ—v. (p. n. 24—25.) 
A Cod. 65 t. härom gombaképet mutat be, felirisa XX. Gen. pernic. non edul. varga annya io megh 
enny. Xott bit (keresztül huzva) Schwarber But 3, mind Clusius iräsa. 
STERBEECK (p. 188. No. 26. C. tab. 18) a Codex 65. t.-rél a felsé baloldali kép. À 
foo moet dit de derde van de twintichfte van Crusius zijn, die hy in’t Hooghduytfch noemt, 
Rotte bult, ende oock fchwarte bulf. ; 
Aenghefien dat ick dry vruchten van defe by der handt hadde, foo heb ick de volcomenfte 
in print gheftelt; — Den knop was — bynaer heel rondt, met een fwart bruyn geil vel bekleedt, 
den welcken onder met gheen ftrepen oft baerdeken befet was, maer met fchoon geil vaft mergh, 
met eenighe doncker-geile vlecken befmeurt. Den ftele licht bruyn_geil van coleur: het vleefch is 
van binnen vaft en grau, maer wordt op den ooghen-blick gcil oft groen. 
ez Clusius huszadik gombäjänak harmadik faja kell hogy legyen, 6 ezt németül Rotte buts és 
Shwarte but néven ismeri. — Miutin härom gyümôles volt cbbôl kéznél, ja hät a lcgtokéleree 
sebbet nyomtatäsba adom. — Gombja szinte egészen gümbülyü, feketés barnés-sârga er Vo 
tott, nincsenek csikjai vagy kis szakälla, hanem Szép särga eros hymeniuma, néhäny a 
särga folttal tarkitva. Nyele — vilägos barnäs-särga szinü: husa belül szürke, de egy szempillantäs 
alatt sérga vagy zôld lesz. 
à os Be p. 416. Boletus appendiculatus. Clus. pern. Gen. XX. spec. 3. : 
KALCHBRENNER p. 22. XX. 3. Rotte bulz. Sterb. 18. C. — Boletus appendiculatus. Fr. 
RE GROr p.175. (31.) Boletus appendiculatus Schaeff. Fung. pernic. gen. XX. spec. 3. Clus. 
à ë 8 : . ZX si ré 
"> Ro p. 55. Boletus appendiculatus Schaeff.; St. 18 C. Abbildung und Beschreibung 
vortrefflich. (Kx. w. o.) Kickx p. 412! 
Ellenére à fentti meghatärozäsoknak : 
Boletus aereus Bulliard, (Krombholz tab. 36. È 1—7). 
(107 s 
