96. Gen. XX. pernic. 4 spec. Cod. 70. 
À negyedik faj nem szép szinü, coloris, ut qui ex rufo & fuliginofo commixtus, — tônkje 
alsé része fubrufo eft colore & prater fuperioris generis omnes fpecies, hujüsque reliquas multis 
füliginofis strijs fcifsa ef, ezért kapta szerintem a németektôl. a Wilder bullz nevet. Hist. cclxxxv. 
(5 7 2) 
À Cod. 7o t. két gomba képe XX. Gen. pernic. non edules. Ein wilder buls varganya 4. felirast viseli, 
lehet, hogy à német név is Clusius iräsa? 
STERBEECK (p. 199. No. 39. H. tab. 19) a Cod. 7o t. mindkét äbräjit lemäsolta. 
Noch heeft Crusius ons een foorte voor-ghebrocht, die hy in het Hoogh-duytfch noemt 
Wilder bult — defe mine de Suwerte doel-fchijf — noemen fal. 
Op dat den Lefer te beter mocht voldoeninghe hebben in het onderfcheyt — foo heb ick 
de felve op twee manieren naer het leven vertoont. — Sy is feer dun en teer van vleefch, eenen 
mes-rugh dick, gheheel bruyn, — hoc vel dat het facht plues vanden felven coleur fiinde, een wey- 
nigh lighter is, ghelijck doncker miniem oft filemort coleur. Den ftele ende eenen cleynen 
vinger dick, onder wat dicker als boven: ende den felven is wit van coleur, door welcke wittigheyt 
by de bruynigheydt te famen, jeder te meer doet affchijnen, ghelijck de witte tanden en ooghen 
meerder wit toonen ten opfcht van het fwart vel vande mooren, als in de witte menfchen. Defe 
fin feer lijmerigh en ftinckende, haer coleur is van binnen als van buyten, te weten van den hot, 
fwart, maer den ftele is van binnen wit en facht. 
Clusius még egyet irt le ebbôl à nembôl, s ez az én fekele céltäbla gombäm. Hogy az olvaso 
mée jobban läthassa külônbségét — két képét adom élet utän. — Igen vékony zsiros? husu és 
olyan vastag, mint a kés foka, egészen barna — sekély hymeniuma ugyanolyan szinü vagy vala- 
mivel vilägosabb. Tônkje — kiss ujnyi vastag, alul ersebb mint felsô végén, és fehér, ezen fehér- 
sége révén jobban elüt az egésznek a barnasägätél, — akär csak a szerecsen fehér szeme és foga 
is fchérebbnek tetszik fekete bôre, miatt, — mint a fehér emberé. Igen ragadésak és büdôsek. 
Szine belül ugy mint kiväl is a kalap ällomänyaé, fekete, de a tônkje belül fehér. 
FRies Epicr. p. 181. Agaricus lugens? Clus. pern. gen. XX. sp. 4. Sterb. 19. H. 
KALCABRENNER p. 22. XX. 4. Wilder Bulz. Sterb. 19. H. — Boletus flavidus. Fr. 
REICHARDT p. 163. (19.) Agaricus lugens. Fung. pernic. gen. XX. spec. 4. Clus. hist. IL 285. 
Sterrb. Theatr. 199. t. 19. H — Diese wenig bekannte Art wurde in neuerer Zeit weder in Nieder- 
ôsterreich, noch in Ungarn beobachtet. Ihr wäre daher nachzuforschen. 
BRITZELMAYR p. 51. Agaricus lugens Jungh.; St. 19 H, H. (M. A. w. o., doch Kickx mit Frage- 
zeichen.) Kickx p. 413! 
An Cortinarius brunneus (Pers) Fries, (stipite-fuscescente, albo-striato, velo cingulato, fusco- 
albo, a tônk rajzät Clusius is kiemeli). 
f. Ctusü. Valôszinü Bresadola szerint, hogy ennek à fajnak egy alakja, 
97. Gen. XXI. pernic. Cod. 7x. 
Szeptember vége felé terem a fenyvesekben à XXI. nem, ez hasonlit a XX. chetô nemhez, 
csakhogy az alja érdes, sz6rôs. À németek falihe Grefling-nek hivjäk, a magyarok fenvo atia gomba, 
vagyis a fenyvek alatt termônek, de hozzä teszik, hogy «nem io», azaz nem ennivalo. Ti eteje az 
érett gombänak vôrôses erekkel tarkitott, alul halväny-vôrôs és sok rôt csikkal baräzdält. Tônkje 
eltôrve vôrôs husu. 
À Cod. 71 t. két kifejlett és két fiatal gombät 4bräzol, felirisa XXI. Gen. pernic. falfhe Grefstinge 
interius Rivti non edules, a nagy gombäk adult, a kicsik recens nat jelzést viselik, mind Clusius ir4séval. 
STERBEECK (p. 219—220. No. 71. À. tab. 23) két képet ad, ezek kôzül az egyik a gombät 
felülrôl mutatja s megfelel a Codex 71 t. a felsô képnek azzal, hogy a tônk is hozz4 van pétolva, 
STERBEECK mäsodik képe a gombät alulrol tänteti fôl s nagyon hasonlit a Codex 71 t. az also 
képhez, de mégis nem hü mäsolata. A 71 t fiatal kettôs gomba képe nincs meg Sterbeeckben. 
Left de eenentwintichfte quaede van Crusus — Defe neffenftaende figueren met 4 en zijn 
by geene Schrivers aenghewefen, alfoo ick defe cerf van min leven becomen hebbe op den 
27. September in het iaer 1673. als wanneer ick de felve naer het leven heb ghefchildert, om hier 
op haer befte voor ooghen te ftellen. 
Ick bevinde dat Crusus defe 
in het Hongerfch Senvo alya gomba; — alwaer {y by defe 
(108) 
