dick, op de felve manier als de holle pipen oft ftelen fijn vanden ghefchoten aiuyn oft porrey, — 
Defe fin buyten wit, met eenigh blofende roodt ghemenghelt. Defe ftelen onderfteunen jeder fijn 
mutsken, feer ghelijck aen een fots-capken — boven met cen fpits toegaende rondigheydt: fy fin 
uyt den grifen, met bruyn roodt ghemengelt, befchildert, — onder met dicke fivarte ftrepen — 
Alle defe foorten comen in den Herft, — 
Most mär kôvetkezik a nyaläbos, csoportos gombäk hatodik és utolsé faja Clusius szerint, én ezt 
csoportos bolond siphdnak neveztem dl. 
Hét vagy nyolc terem egy tôven — nyele felül-alul igen vékony, kôzepén vastag, olyan formän 
mint a hagyma üres zôld szära. Ez fehér, némi pirosas vorôssel keverve. A nyelek hozzäilleszkednek 
a Sipkäjukhoz, mely igen hasonlit a bolond sapkähoz — a tetején kihegyesedé kerekded kuppal: 
szürkék, de barnäsvôrôssel keverve — alul vastag fekete csikokkal. Mind 6szszel teremnek. 
Frigs Epicr. p. 191. Obs. Sub. Fung. pern. gen. 22. species hujus tribus, Hypholomatis. immo 
A. fusipes (spec. 6, fr. Sterb. t. 25 H) a Clusio complectuntur. 
KALCHBRENNER p. 22. XXII. 6. Sterb. 25. H. — Ag. (Collibia [sic] fusipes. Bull. 
REICHARDT p. 161. (17.) Agaricus fusipes Bull. — Fung. pernic. gen. XXII. spec. 6. Clus. hist. IT. 286. 
BRITZELMAYR p. 49. Agaricus fusipes Bull.; 25 H. Abbildung und Beschreibung zutreffend. 
(M. À. w. o.) Kickx p. 418! 
À Collybia fusipes Bulliard, igen szép életteljes äbräzoläsa. 
104. -_ Gen. XXIII. pernic. 1 spec. Cod. 80. 
Az els faj igen szép vôrôs szinben diszlik, alul fehér, de barna csikokkal baräzdalt. Hist. cclxxxvj. 
(p. n. 26.) A Cod. 8o. t. feliräsa XXII. Gen. pernic. non edul. 1. Clusius kezétôl. 
STERBEECK (p. 217. No. 68. H. tab. 22) a Cod. 80. t. mäsolata. ‘ 
Noch fin hier neffens tee figuren met Æ aenghewefen de eerfte van de dryentwintighfte van 
Clusius die ick De kleyne purpere quaede nœme, — alwaer het wit plues— ftrepen onder loopt. — den 
felven ftele is oock binnen wit en vaft van ftof. 
Még itt két gombärél legyen sz6, ezek Clusius huszonharmadik nemének els fajähoz tartoznak, 
S én his biborszintü rossz gombänak nevezem — lemezei fehérek — tônkje belül is fehér és keményhusu. 
KALCHBRENNER p. 22. XXIIT. 1. Sterb. 22. H. — Russula emetica. Fr. 
REICHARDT p. 173. (29.)? Russula aurata Fr. — Fung. pernic. gen. XXII. spec. 1. Clus. hist. IL. 286. 
Diese schône Art, welche in Niederôsterreich, namentlich auf feuchten Waldwiesen der Berg- 
und Voralpen-Region hin und wieder vorkommt, wurde zwar in Süd-Ungarn noch nicht gefunden, 
dürfte aber bei specieller Nachforschung noch beobachtet werden. 
Ich führte die obencitirte Art hier als Russula auf, weil sie bei Clusius in nächster Nähe der R. 
Clusïi erscheint, verhehle mir aber nicht, dass der für diese beiden Species angeführte Standort gegen 
ihre Deutung als Russula spricht. [i—e. fecundum vias, tum in lignis putridis & palustribus locis Hist. 
cclxxxvj. (p. n. 26).] Vielmehr wird man versucht, sie für Hygrophorus-Arten, etwa für H. coccineus, 
Fr. miniatus, Fr. puniceus Fr. e. c. zu halten. Auch: hierüber dürften die Originalabbildungen des 
Museums zu Leyden Aufschluss geben. 
R. idézett megjegyzése szerint semmi alapos oka nem volt arra, hogy ezt a gombät à Russulak- 
hoz sorozza ! külônôsen akkor, a mikor rajzät Sterbeeckben sem kereste meg, s mikor — mint kiemeli, 
a termOhelyek is ellene vallanak. — 
BRiTZELMAYR p. 54. Russula fragilis Pers. ; St. 22. H, H. «Parvus purpureus perniciosus.» Hut: 
seer schoon purpur; Lamellen: wit; Stiel: wit (innen und aussen). Kickx : indéterminé p. 416! 
Valami kis fatal Russula faj? lehetne Russula emeticänak is tartani, de pontos megällapitäsa, ép 
fiatalsäga miatt nem igen lehetséges. 
Reichardt vélekedését kôvetve egybehasonlitottam a Russula aurata képével. Schaeffer (Fungorum 
Icones L. 1762. tab. XV. fig. INT.) täbläjän äbräzolt kisebb ifu példänyokhoz hasonlit, de azok 
hymeniuma citromsärga ! 
Més leginkäbb emlékeztet a 
Russula rubra Fries, fiatal egyéneire (1. PauzEr Iconographie des Champignons 185 5. PL. LXXV. 
fig. 6, 7,8. M. Hypophyllum Russula, külônôsen à 8. äbrära), de ennek is a hymeniuma sârga. FRIES 
(Sveriges ätliga och giftiga Svampar 1860. tab. XXI), Russula rubräja ellenben fehér hymeniummal raj- 
zoltatik, ett6l meg tôünkje rôvidsége révén külônbôzik [lamellis albidis — és Lamellæ exoletæ lute- 
scunt Fries Epicr. p. 355.]. 
(112) 
