1xi. — Gen. XXIIII. pernic. 2 spec. Cod. 75. 
À mdsodik jôval jelentéktelenebb, pompäs vôrès & adeo floridi, ut coccineum provocare videatur. 
Hist. p. ns (p. n. 27.) 
À Cod. 75. t. härom szép vôrôs gombät äbräzol, feliräsa XXITIL. Gen. pernic. non ebul. 2. Clusius 
kezciräsaval. 
STERBEECK (p. 242. No. 112. D. tab. 26) a Cod. 75. t. de Sterbeeck 26. tâbläjän a betük hiany- 
Zanak, s a szôveggcl lehetett csak a képek jelzését At 
Defe tweede is de Œarmofine cleyne jee fchelp ghenaemt — ende fy is de tweede van Clusius van 
het voorghenoemde ghetal. — even ceens als holle fchelpen. Sy hebben een cleyn fwart houtachtigh 
ftcelken aen; — fchoon roodt van coleur als Carmofijn: fomwijl fin defe fchoon bloodt roodt. 
Ezt a mäsodikat his karmazsin tengeri kagylénak neveztem. — Olyan mint az üres kagylé 
Rôvid, fs nyelecskéjük van. Clusius el6bb emlitett nemének mäsodik faja. 
FRiës Syst. L p. 371. Polyporus cinnabarinus. Fung. nox. g. 24. sp. 2. Clus. L c. (coccineus). 
Sed non in Epicr. p. 473. 
KALCHBRENNER p. 22. XXIV. 2. Sterb. 26. D. — Peziza coccinea. Jacq. 
REICHARDT p. 179. (35.) Trametes cinnabarina Fr. — Fung. pernic. gen. XXIV. spec. 2. Clus. 
hist. 287. Polyporus cinnabarinus. Fries Syst. myc. L 317 recte 571. «Ich führe den oben citirten Pilz 
von Clusius, der Autorität von Fries folgend, als Trametes cinnabarinus Fr. hier auf, kann aber nicht 
unerwähnt lassen, dass das von Clusius angeführte Vorkommen mich an der Richtigkeit dieser Deutung 
zweïfeln lässt. Die Original-Abbildungen in dem Museum zu Leyden dürften wohl sicheren Aufschluss 
geben.» Miért teszi azonban Trameteshez, illetéleg miért idézi Friest a (Syst. L p. 371.) Trametes 
cinnabarinushoz? Kickx p. 419! D — Peziza aurantia. ù 
SaccarDO Sylloge VIT. p. 74. Peziza aurantia Persoon. Parva concha marina. Sterb. t. 26. D. 
Peziza aurantia Persoon (Schaeffer Fungorum Icones II. 1763. tab. CXLVIII. — Icones Plan- 
tarum Floræ Danicæ IV. 1777. tab. DCLVIL. 2. -— Cooke Mycographia p. 119. PL 52. fig. 205.) 
Bresadola is megerôsit her — 
112. — Gen. XXIIIL. pernic. 3 spec. Cod. 74. 
À harmadik szép aranyszinü. Hist. p. cclxxx vi. (p. n. 27.) 
À Cod. 74. t. négy gombät äbräzol, feliräsa XXL. Gen. pernic. non ebut. 5. (Clusius iräsa), a képek 
alatt Bey the meg ojeg y. zése olvashaté : Delembewt RojuË wala Rohongra vis mellet valami asju wi3 mosot faton terem 
STERBEECK (p. 242. No. 113 E. tab. 26) a Cod. 74. t. mäsolata. 
—ick defe de Velachtighe cleyne goude Fungi, —— ghenaemt hebbe. Sy is vervolghens de derde van 
Clusius. Niet teghenftaende dat defé oock boom-Fungi fin; — alfoo fy niet anders uyt het hout 
comen als — berftende uyt den boom, y velleken, feer te famen ghedrongen — het welck 
fchoon gout geil van coleur is, — ghemeynelick van foodanighe groote als fy haer in de print ver- 
toonen,— Defe dry voorfchreven foorten fijn in October meeft te vinden, — doch fijn al te famen tot 
gheen ghebruyck, als quaet van natuer. 
ezt a hrs aranyos hrtyds gombänak neveztem el. Ez tehät Clusius harmadik faja. HÉSEARE 
hogy ezek is fa gombäk — tehät nem bujhatnak el6 mäskép a f4b6l, mintha azt felrepesztik OV 
nagyon 6sszenyomott szivôs härtyäcska — mely szép aranyszinü — rendesen akkoräk, mint a bn a 
nyomtatott kép mutatja. Ez a härom leirt faj octoberben terem leginkäbb — de nem hasznélatosak, 
mert természetüknél fogva rosszak. 
KALCHBRENNER p. 22. RE 3. — Tremella mesenterica. Ritz. fsc.) 
REICHARD: p. 182. rer mesenterica Retz. — Fung. pernic. gen. XXIV. spec. 3. Clus. 
hist. IT. 287. 
BRITZELMAYR p. 57. Tremella mesenterica Retz.; St. 26 E. Rechts unten in vier vorzüglichen 
Figuren abgebildet. (M. A. w. o.) Kickx p. 419! 
Tremeïla mesenterica Retz, szép, jellemzetes kép. 
113. Gen. XX V. pernic. Cod. 83. 
À rothad6 fañgakon terem november elején, a magyarok fever fjarwas gomba (szinérôl), a németek 
wilèe Birfhlina néven ismerik. Igen szép alakja van, bokros és temérdek ägacskära foszlik, szeplôtelen 
fehér a szine. Hist. p. cclxxxvij (p. n. 27.) icon. xylogr. in Appendice. 
(116) 
