IT. 
ADATOK CLUSIUS ÉLETRAJZAHOZ. 
Nem szändékom Clusius életrazät megirni. Tollam gyônge ahhoz. De Clusiusnak, P. C. Mol- 
huysen barätomtél 1899-ben Leidenben folfedezett ônéletrajza, alkalomszerüivé teszi idevago jegy- 
zeteim kôzlését. E végbél : 
1. Autobiographia Caroli Clusii cim alatt, kindulo pontul kiadom emlitett életrajzät, melyet 
a francia szôveg elcjére tettem (176—177. 1). 
2. Clusius bécsi tartézkodäsa. [. Miksa magyar kiräly, Clusiust 1573. udvaräba hivja. Ezt 
a magas kitüntetést Clusius, nagy hirnevének kôszônhette. Clusius Angolorszägban kapja kezéhez 
a meghiväst és azonnal Bécsbe siet. Itt prof. dr. Aicholtznäl szäll meg, (A. 1574-ben az egyetem 
rectora) s näla Jakik aztän egész bécsi idôzése alatt. Csakhamar kis kertet szerez, S ezt gonddal 
äpolja. Miksa kirälytél nyert megbizäsa folytin pedig a bécsi és prâgai csäszäri kertek berendezé- 
sére ügyel fol. 
Clusiusnak az udvarnäl elfoglalt ällsira nézve nagyon eltérôk à vélemények. Nem lehctetlen, 
hogy à magyar asztalnokokhoz volt beosztva, ez részben megfejtené azt a barätsägot, mely ôt 
Batthyäny Boldizsärhoz füzte, ki magyar féasztalnokmester volt. 
De ez csak fültevés. Évi fizetése 500 forint, tehät az akkori idôkre tekintélyes ôsszeg. Min- 
dent egybevetve, azt hiszem, hogy Clusius udvari botanikus, simplicista volt, s mint ilyen tisztéhez 
tartozott à csäszäri kertek gondozäsa. A bécsi udvari kônyvtar aligazgatéja, dr. A. Güldlin von 
Tielenau tr, szives volt kérésemre, à mult év folyamän kutatisokat végezni, de még igy sem 
volt biztosan megällapithaté, hogy mi volt Clusius hivatalos lisa. 
L Miksa haldla utän Clusius udvari tisztségétôl fôlmentetik, udvari szolgälata tehât 1573 ok- 
tôber 1-tÜl—1577 aug. 31-ig terjed. (1—6., 57—58. Levél.) 
Clusius leveleibôl sejteni lehet, hogy befolyäsos ellenségei voltak Bécsben, s ezek terelhették 
el aztän II. Rudolf kegyét rola. 
Clusius ettôl kezdve mint magänember él Bécsben, szimos barätja van, oszträk, magyar f6- 
urak, diplomatäk, tudésok stb. partoljik, tâmogatjik. 
Ebbe az idôbe esnek magyarorszägi kiränduläsai is. Batthyäny Boldizsar egyik legnagyobb 
Mæcenäsa s leghübb barätja, Clusius mindig nagy häläval emlékezik meg rôla. 1577-ben fôlmen- 
tése utän, azonnal el akarja hagyni Bécset. Elbucsuzik Batthyanytél, kézcsokra megy hozzi. De 
nem viszi râ lelke, hogy kutatäsait abba hagyja s még valami 10 esztendôt tôlt Bécsben, s küz- 
ben kiadja pannoniai fléräjit (1583), a magyar nôvényismerct klasszikus forräsät. Ez idôtäjt gyüijti 
ôssze aztän, a magyar gombäk historiäjinak anyagät is. 
Clusiust 1587-ben végzetes baleset éri. Läbât kificamitja a g6Æürd6ben, bajât _rosszul ke- 
zelik, alig bir järni, s kedves kutato kiränduläsairol végleg le kell mondania. Igitur in posterum 
interdictæ omnes peregrinationes, interdictæ, shajt fôl a mélyen sujtott szerencsétlen tudos. 
3. Clusius magyar barâtai. Clusiusnak a magyar f6üri s tudés kôrôkben j6akar barätjai vol- 
tak, mint ez az elsz6rt gyér adatokb6l kiderül. Sienne 
Batthyäny Boldizsär (Kristof fia), szül. 1538, megh. 1590., zäszlôs ur, f6asztalnok-mester, 
németujväri bärô, 1572-ben II. Rudolf koronäzäsan Pozsonyban mär f6asztalnoki tisztet teljesit.x 
x Ô temeti el Zrinyi Miklés fejét Csäktornyän. Z. Miklôs apôsa volt, mert länyät, Z. Dorottyät tartotta feleséoül. 
(171) 39 
