leit, ebbôl valészint, hogy Clusius Zrinyivel (Gyôrgy, vagy talän ink4bb Miklssal) is levelezett. r 591-ben 
Pozsonybôl kéri Clusiust, Szcrezne meg egynémely kônyvet szämära, habär csak gôrôg nyelven is; s 
tudatja, hogy barätjuk Claudius Russell, Tokaj præfectusa meghalt, utéda Haidenreich nevt német lett. 
Utolsé s leghosszabb levele Clusiushoz 1592. Pozsonyban kelt. Sziszek ostromärél ir, hol a 
tôrôkôt Erdôdy Tamäs horvät ban segitségével megveri. Azutän Zrinyi Mikléssal a szigetväri hôs 
fiäval à végeket bejärjäk s a türôktôl megrongält värakat kijavittatjäk. : 
Ms helyütt megint at itja: Kôzeledik mär Mahomet birodalma fennälltinak 1000-ik esz- 
tendeje, mikor, mint à trôkôktôl hallom, dicséségük le fog alkonyodni. Isthvänfy Clusiusszal 
meleg barâtsägot kôtôtt, erre utal utolso levelének altiräsa is: «addictissimus seruitor et frater». 
Beythe Istvän, ki mint protestins superintendens halt imeg, Német-Ujvärt 1611. szintén Clu- 
sius barätja volt. B. Sopronban a reformält vallis Magyar papja, s innen megy ät 1576-ban Német- 
Ujvärra, hol egyszersmind Batthyäny Boldizsär udvari papja. Clusius Beythével együtt ôsszcjegyezte 
az ismerctes nôvények magyar neveit, de4k neveikkel együtt és a Stirpium Nomendlator Pannonicus 
cimü lajstromot szerkesztette.  Ezt 1583-ban Manlius vändornyomdisz nyomtatta ki Német- 
Ujväron, 1584-ben pedig a Plantin-Moretus nyomda adta ki Antwerpenben. 
Bejthe à gombäk neveit is Szorgalmasan gyüjtôgette s maga vezette be a Codexbe, VagY 
pedig Clusiusnak rendelkezésére bocsätotta. Egyszer-mässzor még a leléhelyre vonatkozo mepjeg y- 
zéseket is csatol hozzäjuk. Nagyobb bizonysäg okäért, hogy az iräsok ôsszehasonlithaték legyenck, 
Beythe egy levelének masät a francia Szôvegben adom. (187.1) Az eredeti Kôrmenden, herces 
Batthyäny levéltäräban Griztetik, sok mas levelével együtt, lehet hogy ezek tanulmänyozäsa felvili- 
gositäsokat nyujthat még a részetekre nézve is. 
ñ Res ACL N 
/ 4 
Pa 
Te ET D EN re + 
} + 
€ ne 
“ Mas Vh> 
Le 
Pier De Pal 
Beythe nevének helyesiräsra nézve itt még egy prôbät adok, ez az eddig fenforgott kételyeket 
teljesen eloszlatja. 
Sambucus Jänos (Zsämboky) 1531. Nagy-Szombatban született, udvari tanäicsos és historio- 
graph Miksa és Rudolf udvaräban, szintén Clusius kedves barätja és tämogatoja volt. Clusius gya- 
korta hivatkozik re4 munkäiban. . 
Emliti Clusius Heindi Andrâs pozsonyi gyogyszerészt is, kinek neve hibäsan Hemalnak van 
szedve. Purkircher Gyôrgy pozsonyi orvos Clusiusnak j6 barätja, zärja bese Sorozatot, Zrinyi-vel 
(valészinäen V. Mikiés, Csäktornyän) és Banffy-val (Alsé-Lendvän) együtt, kiket Clusius a pan- 
noniai fléräban t6bb izben fôlemiit. 
4. Clusius magyar vonatkozäsä munkäiro1.* Clusius müvei kôzül, ränk magyarokra nézve 
legfontosabb à Pannoniai flora’ (1583), a Nomenclator Pannonicus? (1583 és 1584) és a Fungorum 
Historia (1601). PEU 7) 
Clusius 1574-ben kezdett foglalkozni a pannoniai nôvényekkel,5 4 s mâr Spanyol floräjäban 
(1576) is emlit magyar nôvényeket magyar lel6helyeikkel egyetemben. À pannoniai flora meg- 
jelenését 1584 äprilis 7. tudatja Cratoval.5 À 
Re Hioridt etélec megällapithaté most a küzültem adatokbôl, hogy bar Clusius 
érdeme a feldolgozäs, mégis Batthyäny Boldizsär és Beythe Istvän is munkatärsaiul tekinthetôk. 
Batthyäny Boldizsär érdeme tehât nemcsak a sorsüldôzte tudés timogatäsa, ie Na 
magyar vendégszeretettel ôvezése, hanem a gombäk képeire valé kôzvetlen Rs et s ue 
‘a gombäk egybegyüjtetése is. Batthyäny sajät szemei elôtt festtette le a gombil at s igy gondos 
kodnia kellett arrôl, hogy a festô mintäul szolgälé gombäkkal ellättassék, azonkivül rà is irta akär- 
hänyszor a neveket a képekre s külônôsen a német nevekre ügyelt 61. 
kkal jelzett hivatkozäsok a francia rész megfelel6 fejezetének végén talälhatôk, (109—110. 1.) 
(173) 39* 
x À kitevô 
