Clusiust 1 593-ban husvét napjin Frankfurtban_ baleset éri, combjit kific 
megsäntul. Orvosai tanäcsära à wiesbadeni meleg fürdôket is hasznälta, azonban eredmény nélkül. 
[Joachimus Camerariussal, a nürnbergi hires orvossal is élénk Ôsszekôttetésben volt IV. Wilhelm 
és fiât 100 tallérral segélyezte tanulmänyai folytatäsära]. Clusius élénk levelezésben volt Marie de 
ÿ Briemennel is, Chimay herceg feleségével. Igen sokäig folyt Clusius és Chimay herceon6, Marie 
de Briemen küzôtt a levelezés, à Leidenbe valé meghiväs és âtkôltozkôdés végett. Clusius, noha 
a legszebb igéretekkel kecsegtették, nehezen szänta ri magät, hogy Leidenbe kültüzzék, akär csak 
érezte volna, hogy ott keserves csalodis Värja. (116—128. Levél.) 
À fGrangü hôley kivälo pärtfogôja, s 6 az, a ki a leideni egyetem részérél Clusius meg- 
hiväsät à botanikai tanszékre, mely Dodonaeus haläläval megüresedett, kieszküzli. (87—92. Levél.) 
À meghiväs épen j6kor jôtt, mert IV. Wilhelm välasztôfejedelem halâla utän, fia megtagadja 
az atyjàtél adott vi stipendium folyôsitäsit. Clusius megint segitség nélkül 4ll De bâr a hercegnd 
a legkedvez6bb kilitäsokkal kecseoteti, 6 mégis habozik, s csak 1593 oktéber clején szänja râ ma- 
gât a Leidenbe kôltôzésre. 
amitja, 6rôk életére 
6. A leideni idôszak. Clusius Frankfurttél nehezen valt mes, kedves kertjét feloszlatja s min- 
dent, mit érdemesnek ité, Leidenbe küld, s az ottani üj egyetem botanikus kertjét drâga nôvény- 
kincsekkel gazdagitia. Egészsége azonban mär al van äsva. A frankfurti orvosok, mikor combja 
kimarjult, rosszul kezclték, à leideni sebész is csak nehezen ért el némi javuläst. Ezenkivül Clusius 
még vältéläzat kap s gyomorbäntalmak is kinozzäk. Leideni tartozkodäsa kezdetén azonban, még 
a testieken kivül mäs bajokkal is kell küzdenie, s itteni mükôdése koräntsem volt oly nyugodt és 
boldog, mint azt életiroi feltüntetik. 
Clusius leideni tartézkodäsät szeretik ügy feltüntetni, mint egy nyugodt révet, hol dte sokat 
hänyatott hajéja végre nyugalmat nyer. 
Ez nem igy volt, mert sok méltatlansägot és kellemetlenséget kellett még az egyetem uraitol 
is eltürnie, azonfelül folyton alkalmatlankodtak a virägkedvelôk. Kertjét tolvajok jrjäk s mindez 
neki sok bänatot és keserüségct okoz. 
À «De Horto publico Leidensi» cimti jegyzôkônyv (xx2), felvilägosit a kert igazgatäsa kô- 
rüli hatäskôrérôl. 
Lipsiushoz intézett levelei arrél tanuskodnak, hogy csalédott, s hogy megbänta odakültüzését, 
annyira, hogy igy kiält fül: Si id scivissem, nunquam huc tetulissem pedem ! 
Munkäban, tanitäsban keres vigasztaläst, s 1597 kôrül mr megszerkeszti à gombäk histo- 
ridjänak väzlatät. Csalôdäsäban kärpôtolta, vigasztalta szâmos barätja s j6akarôja mély ragaszko- 
däsa, kik Ôt szeretetük, tiszteletük szämos jelével elhalmoztäk. 
Érdekes tudni, hogy a Leidenbe valé meghivas kieszkôzlésében nagy része van à nagy be- 
folyäst Chimay hercegnônek Marie de Brimennek, ki az akkori divat szokäsa szerint magät Clusius 
leänyänak nevezi, akär csak Mademoiselle de Gournay, ki büszkén viselte «Montaigne fogadott leänya» 
cimét. 
Clusius Leidenben is élénk levelezésben van kora szämos kivalé emberével, s rendkivül érde- 
kesek de Thouhoz (a pärisi parlament elnôke) intézett naplôkivonatai, és histériai érdekü küzle- 
ményei, melyekben tôbbek kôzütt Rondelet-rél, Vesalius-rél, Despota Sami-rél stb. mond el sok 
jellemzô adatot. (rr0—111., 114. Levél.) | à 
Clusius ezeket 82 éves koräban irja, s egyetlen vigasza a, hogy szeme teljesen ép, s oly jél 
lät, akär csak 30 éves koräban. À gyünge testü agg tudés szelleme frisseségét és szeme épségét 
mindhalälig megôrizte. - te 
Clusiusnak herbariuma is volt némelyek szerint, s mint Aldrovandusszali levelezésébôl kitünik, 
cserét folytatott szäritott nôvényckkel. (93-98. Levél.) k 
Érdemeit a kertészet kôrül külôn kellene méltatni, itt csak azt emelem ki, hogy Bécsben ü kapta 
a legelsé burgonya-gumôkat s valészintäen az 6 révén került a burgonya Magyarorszägra is. Clusius 
tômérdek külfôldi nôvényt honositott meg s terjesztett el Eurépäban, küztük pl a vadgesztenyét 
is, (ez a tôle ültetett fa, a mult szäzad végén még diszlett a bécsi Theresianum kertjében). 
Clusius 1609 äprilis 4-én végezte be viszontagsägteljes életét, _de még tetemei sem leltek 
nyugalmat, mert a Miasszonyunk templomänak lebontäsa utän porai kôzôs sirba helyeztettek, emlék- 
täbläja a leideni Péter-templomban van. tt lâttam 1899 december 16-än. 
(175) 40 
