33 



Svampaime intill sjukliga bildningar på de högre växternas blad^ 

 genom sina högsta former Algerna åter — tendens till bladbild- 

 ning — till de högre växterna i allmänhet. 



På grund af omöjligheten att med en absolut karakter om- 

 fatta och beteckna den af oss dock såsom en ganska naturlig krets 

 uppställda sammanfattningen af Coniferm — jemle dithörande — 

 med CycadefB och Fillces, hafva vi, särskildt med stöd af ett 

 dylikt förfaringssätt inom Zoologien, benämnt denna krets efter 

 det organ, som hos densamma är företrädesvis ulbildadt, nem- 

 ligen stammen. För konsequensens skuld hafva vi benämnt de öf- 

 riga af de fyra högre växtverldens pi'ovinser efter samma grundsats, 

 och tro alt dessa namn äro sanna uttryck af förhällanderna. Vi bedja 

 emellertid att vår bestämning med afseende på dessa namn så 

 måtte tydas, att vi f. ex. anse först bland Dicotylodoneai frukt- 

 formerna uppträda i all sin mångfald, under det vi dock helt visst 

 antaga, att älven, såväl hvad^ blad, som slam och blonmior angår, 

 de fullkomligaste formerna här förekomma. 



Största öfverraskningen och den starkaste bekräftelsen, såsom vi 

 tro, för sanningen af vår theorie om centra i allmänhet, sådan vi va- 

 rit i tillfälle uppställa den med ledning af vår erfarenhet rörande 

 några af vextrikets kretsar, har mött oss, då vi tillsett huruvida 

 — hvad den analogie, som öfverallt genomgår naturen, bjöd, ifall 

 vår theori var sann — centra äfven finnas inom djurverldens 

 kretsar. Vi hafva härvid blott fästat oss vid förhållandet först rö- 

 rande djurriket i dess helhet, och derefter vid de tvenne högsta 

 provinserna i detsamma, rörande bvilkas naturliga begränsning inga 

 delade tankar finnas. Resultalerna böra vara så mycket mera bin- 

 dande, som de kretsar äro omfattande och naturligt begränsade, 

 hvilka vi granskat. 



Vogt, i sina "Zoologische Briefe", indelar Djurverlden i '2:ne 

 stora kretsar: Den högre, hos bvars former i ägget alltid finnes 

 en motsats emellan embryo och äggegula; samt den lägre, hos 

 hvilken hela äggegulan uppgår i embryot. 



