112 



K. J. V. Steekstrüp i 1869 en af Moræueler overlejret raarin Ler- 

 art i bøjede Lag og med Skaller af Leda pei^nula, Solen ensis 

 o. a. Former ; Forekomsten ved Kibæk, som opdagedes af Dr. Steek- 

 strüp 1884 [mundtlig Meddelelse til Forf.], indeholder en Fauna, 

 som minder om Cyprinalerets. Aflejringen ved Esbjærg, som først 

 er bemærket af J. F. Johnstrdp ^), er i sine nedre Lag karakteriseret 

 ved Yoldia arctka, medens de øvre Lag indeholder en Fauna med 

 noget mindre koldt Præg; denne Aflejring baade under- og over- 

 lejres af Moræneler. 



Baade den førstnævnte og den sidste af disse Forekomster 

 ligger i saa ringe Højde over Havet, at de intet kan lære os om 

 Havets mulige Indgriben over større Dele af Jylland under Istiden. 

 Kibæk ligger vel midt i Jylland, men i de derværende smaa Ler- 

 grave har intet kunnet fastslaas om den fossilførende Lerarts Lej- 

 ringsforhold (ved mit Besøg i 1893 var Gravene endog helt vand- 

 fyldte), saa at det ikke er udelukket, at dens ejendommelige Belig- 

 genhed kan skyldes Istransport i Lighed med, hvad Dr. Madsen 

 har eftervist for flere af de fynske Cyprinalerlejer. 



Medens der saaledes helt har manglet Beviser for, at Havet 

 skulde have oversvømmet større Strækninger af Jylland (udenfor 

 Vendsyssel og dets nærmeste Omegn) under nogen Del af Istiden, 

 kendes adskillige Forhold, som taler i modsat Ketning, for saa vidt 

 de viser, at den større sydvestlige Del af Jylland under flere Af- 

 snit af Istiden maa have ligget over Havet. Saaledes Hedefladerne, 

 hvis Beliggenhed og Overfladeforhold karakteriserer dem som supra- 

 marine Flodaflejringer, dannede under Istidens sidste (baltiske) 

 Hovedafsnit^), dernæst de ikke faa Ferskvandsdaunelser fra for- 

 skellige Afsnit af Diluvialtiden (Tørvelag ved Brørup, Diatomé- 

 kisellag ved Trællenæs og HoUerup ^), Rav- og Pindelag i Bovbjærg), 



^) De ældste Stykker i Mineralogisk Museum er indsamlede af J. F. 



JoHNSTRup Off indførte i TilvækstprotokoUen 1885 som „kuust Yoldialer 



med Tollina, Saxicava etc." 

 ») N. V. UssiNfi, Om Jyllands Hedesletter. Videusk. Selsk. Overs. 1903. 

 3) N. Hartz, Geogr. Tidsskr. Bd. 16, 1902, S. 242. 



