36 



Hercegovina (i 1300 M. Højde over Havet) 1500""" (Toruasini); 

 Kavkasus 1480""^ (Strauch). 



Host fortæller, at han i 1789 paa Kroatiens Bjærge ved 

 Adriaterhavet fangede en sort Æskulapsnog, der var 6 Fod lang og 

 2 Tommer tyk, men at saadanne Længder var sjældne. Schreiber 

 anfører som Maximum for de af ham maalte Individer 1900""°, 

 medens de voksne. Æskulapsnoge i Keglen blev 4 — 5, sjælden indtil 

 heniniod 6 Fod lange. 



Halen udgør 16 — 20 % af hele Dyrets Længde. 



De nævnte Maal angiver dog ganske naturlig ikke den største 

 Længde, som Slangen i det hele kan opnaa, det beror jo paa et 

 Tilfælde, om store Individer netop kommer Zoologen for Øje. 



De opbevarede danske Eksemplarer er alle smaa; men at For- 

 tællingerne om at „Haslingerne" i Skovene ved Vordingborg i sin 

 Tid opnaaede anselige Længder ikke behøver at bero paa Over- 

 drivelse, vil fremgaa af Overensstemmelsen med Beretninger fra 

 andre Egne, hvis Troværdighed ikke betvivles af Zoologerne. 



Efter Tx. V.Martens (Eeise nach Venedig. Ulm. 1838. Th. 2. 

 p. 406) kunde Æskulapsnogen paa de euganeiske Bjærge ved Padova 

 og paa de andre nærliggende Højder undertiden opnaa en Længde 

 af 8 Fod- (2510"™). 



Ley dig, der fremdrager denne ældre Angivelse, tilføjer, at 

 han selv i München har set fremvist et levende Eksemplar, der 

 angaves at stamme fra Italien, og som turde have næsten samme 

 Længde (1. c, p. 179). 



I flere Lande har man gjort den Iagttagelse (Tomasini o.a.), 

 at de største Æskulapsnoge findes temmelig højt tilvejrs i Bjærg- 

 egnene. Herfor kan der vel næppe gives nogen anden rimelig For- 

 klaring end den, at Slangerne i saadanne afsides Egne kan leve 

 mere i Fred, blive gamle og faa Lov at vokse sig store. 



I Slettelandene, hvor Naturforholdene ellers kunde tiltale den, 

 er Freden som oftest nu forlængst forbi; i Skovene her vil den i 

 üeglen savne Ly og Skjul. 



Endelig skal mindes om, ut Nehring i en Hule i Ailsbachthal 



