28 



hørte til denne Art, fandt nogle Aar derefter den samme Slangeart 

 ved Baden-Baden. 



I Baden har man ogsaa truffet den senere, men nu er den 

 helt forsvunden herfra (Ley dig, Du ri gen). 



Det synes, som om Æskulapsnogen fra det østlige Frankrig 

 nord om Jura forhen har sendt Afdelinger ind gennem Rhin- og 

 Moseldalene, hvoraf Bestanden ved Schlangeubad er bleven ene til- 

 bage som en Forpost, fuldstændig afskaaren fra Forbindelse med 

 Hovedmassen. 



Paa hele den helvetisk-frankiske Højslette mangler Æskulap- 

 snogen; men fra Tyrol trænger den ind i Østrig og Ungarn, særlig 

 udbredende sig i Laudet omkring Donau; den naar her til Passau 

 og er ved Wien ikke sjælden. 



I Böhmen lever den maaske endnu (Karlsbad 1880, if. Düri- 

 gen), ligesaa i Mähren og østr. Schlesien, hvor den i alt Fald før 

 Midten af forrige Aarhundrede ikke var sjælden i Skovene og endnu, 

 om end meget sjælden, skal træffes. 



Den kendes fra Galizien (Karpaterne) og Bukowina saavel som 

 fra Monarkiets sydlige Grænselande (Mojsisovics, Tomasini). 



I det sydlige Polen, i Egnen ved Czenstochowa og Zwierzyniec, 

 lidt syd for 51°n.Br., er for længere Tid siden fanget 2 Eksemplarer; 

 men ellers er den intet Steds her iagttagen^). 



Den forekommer fremdeles, om end meget sjælden, i Volhynien, 

 Podolien og Cherson samt videre mod Øst helt over i Transkavkasien, 

 hvor den er temmelig vidt udbredt og ret hyppig, saaledes ved den 

 vestlige Bred af det kaspiske Hav (Strauch). 



Nordgrænsen for Æskulapsnogens Udbredelse i vore Dage beteg- 

 nes da af de spredte Forekomster ved Fontainebleau (48V2°n. Br.) 

 og Schlangenbad (lidt nord for 50°) samt Bjærglandet i det nord- 

 lige Böhmen, Mähren, østr. Schlesien (Sudeterne), — hvis Angivel- 

 serne herfra ere rigtige — , og Karpaterne. 



') Strauch, I. c. 1873, p. ö8. L. Taczanowski i Bull, de la soc. zool. 

 de France. Vol. 2. 1877. p. 167. 



