10 



Hele Strækningen fra Stranden ind til Byen er en Flyvesands- 

 dannelse; yderst langs Havet ligger en bar Sandstrimmel, derpaa 

 følger det med Naaletræ beplantede Bælte og inden for dette et 

 Bælte med Lyng, hvori altsaa Slangen har haft sit Tilhold. 



Der kunde dog endnu tænkes den Mulighed, at Glatsnogen 

 ikke havde levet her i „vild" Tilstand, men var undsluppen af 

 Fangenskab og maaske hidført langvejs fra. For at afvæbne de 

 Angreb, som kunde rettes mod dette Punkt, har jeg henvendt mig 

 til en særlig stedkyndig Mand, Hr. Jagtjunker, Forstkandidat N. P. 

 A. Bauditz i Rørvig, som særdeles imødekommende har oplyst, 

 at der paa Egnen ingen „Dyrevenner" fandtes, hvem man kunde 

 tiltro Indførsel af denne eller andre Slanger, ligesom det paa 

 Grund af den ringe Skibsfart, der var paa Sverige, maatte anses 

 for udelukket, at Snogen kunde være kommen ad denne Vej til Egnen. 



Glatsnogen fra Rørvig ligner meget den fra Hirtshals; dog er 

 den sidstnævnte mere graalig , medens den første er mere brunlig 

 (Epidermis bedre bevaret), Pletterne paa Ryggen kraftigere brune og 

 mindre skarpt adskilte. Kun ved en forholdsvis meget kort Hale 

 afviger den fra det almindelige; Haleskinneparrenes Antal er kun 

 46, medens det af Strauch og Du ri gen opgivne Minimum er 

 henhold vis- 42 og 41. 



Efter Form og Stilling af Hovedets, særlig 

 ,, Hattens" 10 Plader stemmer Slangen vel 

 nærmest med Bouleugers Type b, der fore- 

 kommer i Mellemevropa og Sverige^). 



Ved Midten af Kroppen er Rygskællene. 



Fig. ]. Glatsnog. som er fuldkommen glatte uden Køl, ordnede 

 Coronella austriaca J II. 



Rørvig, 1901. i 19 Længderækker; Antallet af Bugskinner 



er ogsaa ens hos begge, nemlig 171 -\- 1 = 172, af hvilke den 



sidste, Analpladen er tvedelt. 



*) G. A. Boulenger: On the variations of the Smooth Snake, CoroneUa 

 austriaca. The Zoologist. London. 1894. p. 13. Jfr. Naturen og 

 Mennesket. Bd. 12. 1894. p. 381. 



