329 



De i Bladranden anbragte Tænder er det eneste Sted, hvorpaa 

 Bladoversiden er udstyret med Spalteaabninger ; disse ere her 

 meget aabue, Aandehulen under dem meget lille eller slet ikke 

 udviklet, og Bladkødet, i hvilket der her findes en væsentlig ai 

 Skruekar dannet Nerveende, er sammensat af mindre og tættere 

 Celler: vi have med andre Ord her utvivlsomt særegne Hyda- 

 thoder. 



Det fugtige Klima og Mangelen af stærkt, direkte Sollys har 

 saaledes tydelig sat sit Præg paa Bladet; men ogsaa en anden Om- 

 stændighed viser os Voxestedets klimatiske Ejendommelighed: paa 

 tiere Blades Overside fandtes adskillige, kredsrunde, skiveformede, 

 lidt lappede Løv af epifylle, Phycopeltis-lignende Alger ^). 



Slægten Pentaphragmas systematiske Plads bliver efter oven- 

 staaende ikke ganske let at angive ; de ejendommelige Gruber i 

 Frugtknudevæggen ere ganske enestaaende Dannelser, Kimsækkens 

 Forhold er ogsaa meget ejendommeligt, men hverken det ene eller 

 det andet af disse Fænomener er afgörende som Familiekendemærke. 

 Man kan let blive enig om, at gode Campanulacé- Karakterer ikke 

 findes, og Pentaphragma er jo ogsaa især tidligere bleven betragtet 

 som en „anormal" Type indenfor denne Familie; de senere Systema- 

 tikere anbringe den dog heri uden Diskussion, Bentham k Hooker 

 endog i Gruppen Campanuleae ikke langt fra Canarina ; jeg er mest 

 tilböjelig til at tro, at det kun -ex hin første Beskrivers uheldige 

 Idé at kalde P. begonifolium for en Phyteurna, der har været Skyld 

 i, at Planten senere stadig er slæbt om med i denne f'amilie; det 

 synes mig, at der endog er meget större Lighed mellem Lobelia- 

 ceerne (som jeg helst ser betragtede som en særegen Familie!) og 

 Gampanulaceerne, end mellem denne og vor her behandlede Slægt. 

 Mangelen af Mælkesaft, Blomsterstandens Beskaffenhed, Placentaens 

 Form -) og endelig Frøets eller rettere Kimens Bygning (hvis denne 



M Ofr. især: Karsten: Annales du jardin de Buitenzorg, Vol. X, 1891, 



p. 18 ff. 

 ') Cfr. : van Tieghem: Kecherches sur la structure du pistil, 1871; 



tab. XVI. 



