oli 



2. Antagelsen af Iltoptagelse hovedsagelig ved Sekretion og 

 Regulering af denne ad nervøs Vej bringer Forholdene i Frøernes 

 Lunger i Overensstemmelse med dem, der kendes fra Fiskenes 

 Svømmeblære og fra Lungerne hos højere Dyr. Der er intet 

 Forsøgsresultat der taler mod en saadan Antagelse. 



Samineufatteude Oversigt over Resultaterne. 



I. Huden og Lungerne har hos Frøerne delt de respiratoriske 

 Funktioner saaledes imellem sig, at Kulsyren hovedsagelig udskilles 

 gennem Huden, medens Ilten for største Delen optages gennem 

 Lungerne (S. 243). 



IL Der er i Henseende til Respirationens Fordeling en ikke 

 ringe Forskel mellem Rana temporaria og R. esculenta. Hos den 

 sidste er Huden et langt vigtigere Respirationsorgan i Forhold til 

 Lungerne end hos den første (S. 250). 



III. Idetmindste hos R. temporaria er det potentielle respira- 

 toriske Stofskifte gennem Huden i det hele konstant Aaret igennem 

 (med den Undtagelse, at Kulsyren viser en betydelig Stigning i 

 Parringstiden), medens Lungestofskiftet er yderst variabelt og viser et 

 stærkt Maximum i Parringstiden og et Minimum om Vinteren 

 (S. 245 — 247). Kulsyreafgivelsen gennem Lungerne kan hos Vinter- 

 frøer falde næsten til O (S. 250). 



IV. Hudrespirationen paavirkes ikke af Nerveoverskæringer, 

 men det er derimod sandsynligt, at der i Pulmonalgrenene af Vagus 

 forløber Traade, der har Indflydelse paa Lungerespirationen, og at 

 disse Nerver snart har en svagt inciterende og snart en svagt 

 hæmmende Tonus (S. 262). 



V. En høj Kulsyreprocent i Luften paavirker nervøse Organer 

 i Huden, og en Irritation, som bevirker en Stigning af Iltoptagelsen 

 i Lungerne, ledes til Centralnervesystemet (S. 263 — 278, 275). 



VI. Atropin virker stærkt forøgende paa Kulsyreudskillelsen 

 gennem Lungerne og ligeledes paa den Kulsyrespænding, som op- 



