384 



(1902.) 



Assens. Intet. — N. H. Nissen. 



Skjoldnæs. 28de Februar set Stær og Vibe; Lærken var 

 begyndt at synge. 4de Marts set Præstekraven, 14de Vipstjerten. 

 17de Maj om Morgenen sang Nattergalen i Haven, men trak bort 

 samme Dag, ligeledes 21de Maj. — A. B. Lorentzen. 



Dueodde Hovedfyr. Intet Fuglefald. — W. Lund. 



Møen. 3dje Marts enkelte Stære sete. 15de April omtrent 

 200 Traner, eller maaske Gjæs, trak mod N. 4 — 500 Fod over 

 Vandfladen. I September trak større og mindre Flokke Skovskader 

 N. I Begyndelsen af Oktober trak større og mindre Flokke Gjæs 

 mod S. og V. I Slutningen af Oktober trak Skovskader S. og V. 

 9de Oktober omtrent 40 Svaner S.V. I November og December 

 havde Ederfugle, Havlitter og andre Ænder Tilhold langs Kysten. — 

 F. P. Larsen. 



Harbølle. 17de Januar hørtes Lærken synge. 10de Februar 

 kom Stæren. 12te Maj kom Svalen. 13de Maj hørtes Gjøgen første 

 Gang. — A. J. Olsen. 



GJedser Rev Fyrskib. 25de August fløj 10 Storke forbi Skibet 

 mod S. — H. Gommesen. 



Vedføjede lille Kort fremstiller Kragens Træk over Danmark 

 For- og Efteraar, saaledes som det efterhaanden er oplyst ved Iagt- 

 tagelser fra Fyrene (meddelte i Aarsberetningerne i Afsnittet „For- 

 skjellige Iagttagelser fra Fyrene"); det kunde iøvrigt næsten lige 

 saa godt fremstille Lærkens Træk. At den aldeles overvejende 

 Flugt-Retning er 0. og N. 0. om Foraaret, omvendt om Efteraaret, 

 stemmer godt med Iagttagelser fra vore Nabolande. Kortet meddeles 

 her nærmest for endnu mere at henlede Fyrmestrenes Opmærksomhed 

 paa Sagen. Foreløbig ser det ud, som om Danmark blev brugt 

 som en Slags Bro, som om Kragerne undgik at flyve over de mest 

 aabne Strækninger af Vesterhav og Østersø. Men maaske er det 

 kun et Tilfælde, at der mangler Iagttagelser fra største Delen af 

 Vesterhavs-Kysten og fra Kysterne mod Østersøen. (Trækket gaar 

 for sig væsenligst i Marts — April og i Oktober, En meget stor 



