280 



saaledes som bosstaaende Tabel, der er uddraget af de i de to 

 foregaaende Afsnit anførte Forsøg, viser. 



Et af de i denne Tabel anførte Forsøg (No. 50) frembyder 

 særlig Interesse derved, at Stigningen af Kulsvreafgivelsen i Lungerne 

 er særdeles ringe (fra 18 til 21), medens Kulsjreprocenten omkring 

 Huden endog er særlig høj (2,5 — 4,3), og samtidig hermed findes 

 Kulsyrespændingen i Lungerne faldende fra 0,4 ^/o ved Forsøgets 

 Begyndelse til under 0,1 % ved Slutningen. En lignende nedad- 

 gaaende Bevægelse i Lungeluftens Kulsyrespændiug genfindes i 

 flere andre Forsøg (N. 48, 51 og 53), og det ligger nær at søge 

 at forklare Eesultaterne af disse Forsøg, ligesom den meget ringe 

 Kulsyreexhalation gennem Lungerne under normale Forhold, som 

 Virkninger af en nervøs Hæmning af Kulsyreudskillelsen gennem 

 disse Organer. 



Da Lungernes Kulsyreexhalation ikke paavirkes kendeligt af 

 Nerveoverskæringer, maa denne supponerede Hæmning udgaa fra 

 Ganglier i selve Lungerne. 



Til nærmere Prøvelse af disse Hypotheser er et Antal Forsøg 

 anstillede over den Kulsyreprocent, som fremkommer i en Luftprøve, 

 der i en passende Tid har været indespærret i Lungerne. Forsøgene 

 er anstillede paa den tidligere (S. 33) angivne Maade. Til det 

 første er anvendt Pettersons Analyseapparat, og da Luftmængderne 

 samtidig er smaa, er Nøjagtigheden ikke større end 0,2 ^/o. De øvrige 

 er udførte med Haldanes Apparat. 



No. 54. November 1900. R. esculenta, optaget fra Vinter- 

 dvale. Vægt og Køn ikke noteret. Mellem Forsøg 1 og 2 er 

 hengaaet en Tid af 24 Timer. 



