11 



Udseende tyde paa, at det er en forvildet Kulturform. Smagen 

 taler dog imod, at den med Villie er dyrket i Hvidtølsbryggerier. 

 Kurven for Sporedannelsen stemmer ikke med den Overgjærform. 

 som Dr. H a n s e n har undersøgt under Navn af S. cereinsice I, og 

 jeg kjender ikke Kurver for andre Former, som jeg vilde kunne 

 sammenligne med min Art. 



Tilbageblik. 



Ä Aquifolii er en Overgjærform. Den danner langt færre 

 Sporer end S. I lids , og de have Vacuoler. Sporerne udvikles 

 mellem c. 28 og 10°, ved den første i 29 Timer, ved den sidste 

 i 15 Døgn. Efter lang Dyrkning i Olurt dannes der Hinde, men 

 Cellerne i denne ere ikke forskjellige fra Bundgjærens. Urten faar 

 en mørkere Farve, det i Kolbe gjærede 01 har en ubehagelig Smag. 



Min Kollega Hr. Schjerning paatog sig, som allerede om- 

 talt, velvilligst at undersøge de tre Gjærarters Forhold til Sukker- 

 arterne , deres Dannelse af Alkohol under Gjæringen m. m. Eesul- 

 taterne af disse omhyggelige og interessante Arbejder vil jeg her 

 i Korthed meddele for alle tre Arters Vedkommende. 



Til de i det følgende omtalte Gjæringsforsøg blev der benyttet 

 A. Druesukker, B. Maltose, C. Rørsukker, D. Dextrin i 

 Opløsninger, i hver af hvilke der var c. 10 pCt. af det respective Stof. 



Gjær til Paasætning fremstilledes for alle tre Arters Vedkom- 

 mende ved at tage en kraftig Eenkultur , opfriske den gjentagne 

 Gange i Ølurt og derpaa udvaske den to Gange med sterilt Vand i 

 Pasteur'ske Kolber. Naar Gjæren da havde sat sig, blev alt Vandet 

 heldt fra, og af den tiloversblevne Gjærvælling blev der tilsat 

 c. 2 Kubikcm. til fire ^'4-Liter Pasteur'ske Kolber, der hver indeholdt 

 c. 150 Kubikcm. af en af de omtalte Opløsninger A, B, C, D. 



Torula Nov. C'arlsb. Kolberne bleve henstillede ved Værelsets 

 Temperatur i 5 Dage ; da der endnu ingen synlig Gjæring var at 



