Efter 13 Døgns Henstand smagtes øllet af flere Ølkjendere ; 

 alle afgave samme Dom: Nr. 1 havde god Smag, Nr. 2 mindre god 

 med bitter Eftersmag, Nr. 3 havde en vammel, ubehagelig Smag, 

 som dog bedrede sig, efter at det udgjærede 01 i to 3Iaaneder var 

 opbevaret i en lukket Elaske. 



Hvis denne Gjærart, hvad der ikke kan afgjøres for Øjeblikket, 

 i større Mængde kan blande sig med Kulturgjær, kan den maaske 

 bidrage til at give Øllet Afsmag. 



Da jeg har fundet Arten paa Ilex Aquifolium, har jeg kaldt 

 den Saccharomyces Ilicis. Jeg hfir kun fundet den en eneste 

 Gang. Deraf, at den har været knyttet til de ingenlunde søde 

 og saftige Ilexfrugter, følger dog ikke, at den hovedsagelig har 

 hjemme paa og nærer sig af disse. Rimeligvis vil Arten kunne 

 gjenfindes paa forskjéllige søde og saftige Frugter. I mit Labora- 

 torium har jeg opbevaret den ligesom andi'e Gjærarter i Saccharose. 

 De ældste Vegetationer i denne Vædske have henstaaet i I3V2 

 Maaneder og have holdt sig levende. De ældste Vegetationer af 

 Torula Novce Carlshergiæ have staaet i 11 Maaneder og vare da 

 levende. 



Tilbageblik. 



Med Hensyn til de biologiske Fremtoninger ere følgende For- 

 hold knyttede til denne Gjærart: 



Den udvikler meget villig Endosporer. Disse dannes mellem 

 Varmegraderne 36 til 37 og 9^'?, ved de første i 22 Timer, ved 

 den sidste i 20 Døgn. Den er en Undergjærform; kun under stærk 

 Tilgang af Luft og samtidig Dyrkning ved en temmelig høj Tem- 

 peratur har den vist Øvergjærs-Fremtoninger. Efter længere Hen- 

 stand i Kolber med Ølurt dannes der Hinder med noget langstrakte 

 Celler, hvis Udseende er forskjelligt fra den normale Bundgjærs. 

 Forgjæringen er langsom.. Urten, hvortil Gjæren bliver sat, faar 

 en mørkere Farve, den udgjærede Vædske har en meget ubehagelig 

 Smag. Indridset eller anbragt i)aa øvertiaden af Gelatine og Urt 

 faa Stregerne og Pletterne et melet Udseende. 



