132 



efter Oplysninger fra Kaptajn Ca roe, som havde iværksat Opsam- 

 lingen, antages kun at indeholde ganske ubetydelige Mængder Støv 

 fra andre Kilder end Eegnen. Saavel makroskopisk som mikrosko- 

 pisk havde begge Prøver samme Udseende. 



Den mikroskopiske Undersøgelse giver kun ufuldstændige Op- 

 lysninger om Støvets Beskaffenhed. De enkelte Korn ere genuem- 

 gaaeude saa smaa, at de ikke tillade nogen nærmere Bestemmelse. 

 En Undtagelse i saa Henseende gøre dog en Del sparsomt fore- 

 kommende Stumper af Diatomaceer og enkelte andre Plantedele, 

 nemlig — i Følge velvillig Meddelelse fra Dr. L. Ko Id er up 

 Ro sen vinge — en Del Pollenkorn og Svampesporer. De uorga- 

 niske Bestanddele, som udgøre langt den overvejende Part af Støvet, 

 ere af forbavsende smaa Dimensioner. Som rene Sjældenheder 

 findes Korn , hvis Tværmaal overstiger 0,05 Mm., de allerfleste ere 

 mindre end 0,01, en stor Del endog under 0,001 Mm. Til Sam- 

 menligning kan anføres , at en Prøve af den vulkanske Aske , som 

 faldt i Søudmøre i Norge 1875, viste en Kornstørrelse paa 0,1 — 0,5 

 Mm., og dog var denne Aske ført over 1000 Kilometer gennem 

 Luften, idet den hidrørte fra et vulkansk Udbrud paa Island. 



De fleste af de uorganiske Støvpartikler ere farveløse med 

 uregelmæssig kantede Konturer og besidde en svag Lys- og Dob- 

 beltbryduing, som tyder paa, at de kunne bestaa af Kvarts eller 

 Feldspat; Tvillingstribning iagttages kun sjældent og utydelig, saa 

 at det er sandsynligt, at hvis Feldspat foreligger, denne overvejende 

 er Kalifeldspat (Ortoklas). Kun for en mindre Del af Kornene vise 

 de optiske Egenskaber, at de ikke kunne tilhøre noget af de nævnte 

 Mineraler; enkelte saadanne Korn have kunnet bestemmes som 

 Hornblænde, endvidere er mellem dem funden en enkelt Zirkon- 

 krystal, men forøvrig kun smaabitte ubestemmelige Mineralfrag- 

 menter og Krystaller. Glasagtige Partikler ere derimod ikke iagt- 

 tagne. 



Støvet, som i tørret Tilstand er brunliggraat , bliver ved Op- 

 hedning sort, idet de organiske Bestanddele forkulles; samtidig ud- 

 vikles surt reagerende Dampe med en svag branket Lugt. Vod 



