136 



. Endelig kunde det tænkes, at Støvet hidrørte fra Verdens- 

 rummet. Fra kosmiske Støvskyer og fra Meteorer, som trænge 

 ind i Atmosfæren og dér sønderdeles, optager Luften som bekendt 

 ogsaa lejlighedsvis Støv. Undersøge vi Muligheden for en saadan 

 Herkomst af Støvet i det foreliggende Tilfælde, saa maa atter her 

 Hovedvægten lægges paa den paaviste rigelige Tilstedeværelse af 

 Kvarts. Dette Mineral er nemlig aldrig fundet i kosmiske Masser, 

 skønt disse fra talrige Sider have været Genstand for overordenlig 

 indgaaende Undersøgelser. Ogsaa .Mængden af kemisk bundet Kisel- 

 syre er i saadanne Legemer altid' meget ringe, medens den her 

 maa betegnes som relativ stor. Endelig indeholder Masser af 

 kosmisk Herkomst jævnlig ejendommelige og for dem karakteristiske 

 kugleformede Legemer, s. k. Chondrer, men af saadanne er intet 

 Spor fundet i det foreliggende Støv. En meteorisk Herkomst tør 

 man derfor ikke tilskrive dette. 



Saaledes viser Undersøgelsen af Støvets Beskaffenhed ubetinget 

 hen til, at den overvejende Mængde af det maa stamme fra Jord- 

 overfladen. Fuldkommen ubesvaret lader derimod den mineralogiske 

 Undersøgelse det næste Spørgsmaal , som da naturlig stiller sig, 

 nemlig fra hvilken Egn paa Jordoverfladen det hidrører. 



Der var endnu den Mulighed at tage i Betragtning, at Støvet 

 kunde være af blandet Herkomst. Om end det fremgaar som 

 Eesultat af ovenstaaende , at Hovedmassen maa stamme fra Jord- 

 overfladen, var det jo tænkeligt, at det i underordnet Mængde 

 kunde indeholde Bestanddele fra anden Kilde. I Virkeligheden 

 lader Fraværelsen af saadanne sig ikke bestemt paastaa; det er 

 muligt, at smaa Glaspartikler kunne være tilstede i ganske ringe 

 Mængde, ti der findes mellem Støvet ogsaa saa smaa Partikler, 

 at det ikke med Sikkerhed kan iagttages, om de ere krystallinske 

 eller ej, og ligesaa lidt kan man benægte Muligheden af en ringe 



turde det fortjene at fremhæves, at do vod samme Møtlo givne fore- 

 løbige Meddelelser af Professor Dr. A. E. Tür neboh m og Dr. E. S ved- 

 mark augaaende det i Stockholm faldne Støv, tydo paa. at dette har 

 en ganske lignende Beskaffenhed som det i Kobenhavn l'aldiio. 



