190 



tydeligt hos Sertularia tenera ^) (Levinsen Op. cit. Tab. 1, 

 Fig. 4). 



41) Sertularia tenera. G. O. Sars. 

 Sertularia tenera G. O. Sars. Vidensk. Selskabs Forhandl. Christiania, 



1873, pag. 10«. 

 'Sertularia arctica Aliman. Journ. Linn. Soc. Zool. Vol. XII , 1876 



pag. 264. 

 Sertularia Dijmphnæ Bergh. Op. cit. pag. 335. 

 Sertularia argentea Bergh. Op. cit. pag. 335. 



Et Antal Smaakolonier fra Egedesminde (Olrik); Dybde 30 — 

 50 Favne. Frederikshaab (Hincks); D}bde 100 Favne. 



Øvrige IJdbredning: Kara-Havet, Spitsbergen. Norge, Danmark. 



42) Sertularia Fabridi nov. sp. 

 Sertularia fastigiata. Fabricius (non Linné) Fauna groenl. Nr. 458. 

 Sertularia cupressina Fabricii Manuscripter, 3. Hefte, Nr. 388. 

 Sertularia argentea Winther. Op, cit. l^ag. 278. 

 (Tab. VI, Fig. 14—17.) 



Colonia spiralitorta, dextrorsa, seriebus duobus hydrothe- 

 carum hydrocauli spiras duas a parte sinistia ad partem dextrara 

 ascendentes formantibus. Articuli hydrocauli breves, crassi, haud 

 raulto longiores qvam latiores, sulcis distinctis sejuncti ramo singulo 

 asymraetrico cum hydrocaulo angulum acutum (c. 45") formante 

 modo iustructi. Rami , qvorum internodia paribus hydrothecarum 

 3 — 11 iustructa sunt, secundum ordinem 6:1 (hine et illinc 5:1) 

 distributi sunt, ramo sexto supra ramum primura sito. Hydrothecæ, 

 qvarum iu hydrocaulo ternæ inter ramos biuos ejusdem spiræ sitæ 

 sunt, magnæ, paulo modo iuæqviJaterales, a utroqve superficie rami 

 eandem prope faciem præbentes. Rami in superiore modo parte 

 coloniæ integri sunt, iii majore parte inferiore internodia modo 



M La Bers'h hos denne Art har fundet Laaget, beskriver han den som 

 ny under Navnet S.Dijmplmæ (Dijni})hna-Togtets zool.-bot. Udbytte. 

 1887, pag. 335, Tab. XXVIII, Fig. 3). I Afbildningen af Mundingen 

 lader han med Urette det fortyndede Parti fortsa^tte sig ud over de 

 to «Tænder», og Laaget, hvis Basaldel i Virkeligheden udfylder hele 

 Mellemrummet mellefci «Tænderne", er i hans Atbildning kun fæstet 

 paa et enkelt Punkt. 



