92 



iiiiiii (lurfor er ansvarlig' (Fr.^ «V. Aéj'.), hvilkcii förekommer 

 i sammanhanget hafa e-t å-hyrgt = d-byrgiast 'vsere ansvarlig 

 for nogef. Till grimd ligger ieu. roten bhergh- (: hhrgh-) i 

 flit. hor gen eg. Svorauf aclithaben, jem. schonen'', sedan 'Zalil- 

 ung erlassen, borgen, Biirge sein fiir etwas', ags. horgian 'be- 

 hiiten, borgen', fksl. hregq 'idi sorge fiir etwas'. Till samma 

 rot höra måhända fno.-isl. Marga, fht. hergan, got. hairgan, 

 ags. heorgan 'bergen, in Sicherheit bringen, bewahren, erhalten'. 



B. Med rotvokalismen e. 

 a. é-stadiet. 



l)e på detta rotstadium uppkomna bildningarna äro för- 

 nordiska, men sakna paralleller i släktspråken. 



urg. ''inrhia': fno.-isl. (Vgf. Fr. 2) yrkr 1, aktivt: a) 'wor- 

 king' i sammanss. goä-v., hard-v., mikil-., stör-v., b) 'careful, 

 painstaking'; 2. passivt: \alued, dear', eg. väl 'sådant som 

 bör, förtjänar blifva värkstäldf, jfr särskildt förbind, virkr 

 dagr 'a work-day, week-day\ Adj. är afljudsform till det 

 å föreg. sida behandlade urg. *mrkia: 



urg. *^iläi4-\ fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) gildr 1. 'som skal 

 betales med en vis Pris', 2. 'fuldgod', 3. 'god, forneielig, be- 

 hagelig'; fsv. (Schl.) gilder, fda. (Lund, Kalk.) gildoer (gild) 

 d. s.: till germ. roten geld- (gelj)) i fno.-isl. st. vb. gialda, fsv. 

 gialda, gicella, fht. geltan, ags. gildan, got. us-, fra-gildan 

 'betala, erlägga, vedergälla'. Stamformen *sildid- står i ver- 

 nerskt växelförhållande med 



