90 



urg. *ui$id-: fno.-isl. (Eg. Vgf.) vigi' 'm fighting state, 

 serviceable'; fsv. (Schl.) vlghei' 1 /stridbar, vapenför', 2. 'frisk 

 (om människa), i godt stånd (om gärdesgård)'. Till grund 

 ligger ieu. roten uik- i got. iveihan, fht. wlJian, fno.-isl. vega 

 (viga) 'kämpa' (jfr från utomgerm. språk lat. vincere 'segra', 

 fir. fichim 'kämpar', fksl. vékil 'kraft'). 



1). Syiikoperade stadiet. 



Till denna afljudsklass höra blott förnordiska bildningar. 



1. Ett förgermanskt adjektiv. 



ieu. *iwiiö- (urg. *frii.a-) har å nordisk botten lämnat 

 spår efter sig i bahuvrlhi-sammansättningen fno.-isl. (Eg, Vgf. 

 Fr. 2) frials (friåls), fsv. (Schl.) o. fda, (Lund) frcéls (urn. 

 yrhhalsan) 'fri, friboren', eg. 'som har fri hals' (jfr got. frei- 

 hals 'Freiheit', fht. mht. fri-halsWcv Freie'). Till germ. stamf. 

 "friia- höra för öfrigt got. freis (ack. sg. frijana), fht. fri, 

 ags. fréo 'fri'. Såsom af den find. parallellen priyds 'lieb, 

 beliebt' framgår, var ordets grundbct. 'älskande, huld; älskad, 

 skonad', en bemärkelse som äfven spåras å germ. botten : jfr 

 ags. fréo-dryliten 'der liebe Herr', fréo-hearn 'das liebe Kind' 

 samt de got. denominativen frija-pwa 'Liebe', frijö7i 'lieben' 

 (härtill ags. fréod < *frijddus 'Liebe, Gunst'). Kymr. ridd 

 «; "prija) är synonymt med ifrågavarande samgerm. *friia-. 

 Som etymon framstår ieu. roten j;r«- i find. prJ-ya-ti 'ist be- 

 friedigt, ist vergniigt, lässt sich behagen', j;n-?/a-^e träns, 'liebt, 

 ist geneigt', fksl. prijati 'beistehen' (s. ang. denna ordgrupp 

 Kluge, Wbch^ 118 a.). 



