59 



roten dhlrjh- i got. deirjan ans Thon bilden', gadirjis das 

 Gebilde', find, dih- 'bestreichcn, verkitten, beschmieren , lat. 

 /i w^ere 'bilden', figwa 'Gestalt*, gr. rslxog, ro */ o g 'Maner' 

 (s. Ziipmer, Nominalsnffixe p. 93; Kluge, Wbcli ^ 374 b.; 

 Tamm, Et. Ordb. 88 a.). 



urg. *faita-: fno.-isl. (Vgf. Fr 2) feitr 'fed'; fsv. (Schl.) 

 fcter, fda. fet d. s. En identisk bildning är mht. veiz i samma 



w 



betydelse. Till grund ligger ieu. roten pid- i bl. a. gr. 3t i- 

 öv(o 'quelle', ^Tda'§ 'Quelle'. Jfr afljudsformen *fita- p. 18 

 i det föreg. 



urg. *J)låilia-, Cfiaiha-?): fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) flår 

 'falsk, svigefuld, underfundig'. Jämte parallellen ags. ^ar'hin- 

 terlistig' står ordet i etyniologiskt samband med fht. flehan 

 'schmeiclieln', mht. vleg&ii 'schmeichelnd bitten' (i vernerskt 

 växelförhållande till den fht. formen), got. ga-Jjlaihan 'lieb- 

 kosen'. Uddljudsväxlingeu i konsonantförbindelserna J)l (i got.) 

 och fl (i västgerm. och nord. språk) förblir oklar, sålänge 

 säkert etymon för ordgruppen saknas ^). 



urg. liaita-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) heitr 1. 'hed, varm', 

 2. 'ivrig, hidsig'; msv. (Rqv. III, VI, Sdw.) heter, ä. da. (Kalk.) 

 hed d. s. Konforma bildningar med samma betydelse möta 

 i fht. mht. heiz, ags. liåt, ndl. heet. Beträffande etymologin 

 jämföre man afljudsformen *hita- p. 18 i det föreg. 



urg. *HrdiJ)a-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) reidr 'vred' (en 

 ursprungligare form vreidr finnes belagd å ett färre antal 

 ställen i äldre Eddan, se Gerings Glossar u. vreidr); fsv. 

 (Schl.) wäjjet% nda. vred d. s. Germanska paralleller föreligga 

 i fht. reid (sidoformen reicZi torde sekundärt blifvit öfverförd 



1) Jfr Noreen, Urg. Lautl. p. 197 (§ 54, anm.). Af Kluge 

 (Wbch 5 110 b. uuder 'flehen') antages emellertid (ehuru med en viss 

 tvekan) samband med gr. Xaixäg 'Bure' (ifall af "tXaixdq med 

 grundbet. Schmeichlerin, Verfiihrerin ). 



