39 



saaledes som Heste stundom gjore, naar de lide af Folgerne 

 lifter forceredt Kidt eller Kjorser (åst. hy.) är bildadt på, 

 fno.-isl. st. vb. miga Made sit Vand', afledning från ieu. roten 

 meigh- i lat. mejo (<< *mei}w: Brugraann, Grundr. I, 376) = 

 find. méhämi 'pisse\ 



fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) W/r 'munificent, abundant' (enl. 

 Fr. 2 'saadan som man gjerne vil ha ve, hvorefter man er be- 

 gjaerlig'); fsv. (Schl.) iuver 'ifrig, ej återhållsam eller sparsam', 

 med begreppsskiftningen 'ymnig, riklig', (= isl. ri/r 'abundant') 

 ingående i sammans. jam-rift (Västgötal. I. Raetl. 5,5) Mige 

 stierkt fremtra'dende' (så tolkad af Bagge, Nord. Tidskr. f. Fil. 

 III, 205). Adj. utgör nybildning på fno.-isl. st. vb. n/"a 'splittra, 

 sönderrifva', hvadan man som dess grundbetydelse har att 

 antaga 'sönderstyckande', hvaraf närmast nyanserna 'utdelande, 

 gifmild, frikostig'. Vidkommande begreppsöfvergången 'sön- 

 derstycka — utdela' tjäna fht. scerian 'zutheilen, bestimmen' 

 (eg. 'sondern, spalten': rot sker- i bl. a. fno.-isl. skera, fsv. 

 skcera 'skära'), find. dåyate 'spalten, theilen, Zutheilen' som 

 paralleller, I fråga åter om utvecklingen af betydelsen 'gif- 

 mild' till 'ymnig, riklig, öfverflödig' jämföre man lat. largiis, 

 som företer samma begreppsöfvergång. Rotvokalen i verbet 

 rifa reflekterar ieu. e/-diftong; jämför det urbesläktade gr. 

 sQsistoa 'reisse nieder, zerstöre', som beror på en ieu. rot 

 ereip-, kontaminationsform ^) mellan baserna ér-i-p- (i gr. 

 sQistva, -V1J 'abgerissener Berg, Absturz') och r-éi-j) (i nord. 

 rifa). 



nisl. (Vgf.) -stigr 'striding, stepping' i sammanss. smd- 

 stigr, stör-stigr är bildadt på fno.-isl. st. vb. stiga 'stige, trsede', 

 hvilket hör till ieu. roten stelgh- i gr. arslxM 'jag stiger'. 



no. dial. (Aas.) -vik i sammanss. skot-vik 'ustadig, fiygtig', 



^) S. Persson, Wurzelerw. p. 234. 



