36 



Med hänsyn till betydelsen hos nämda svenska adjektivform 

 jämföre man no. dial. (Aas.) skjella vb. 'blaese koldt fra et 

 Dalstrog', skjella f. *^en skarp, köld Vind"*, det sistnämda ur- 

 sprnngligen ett substantiveradt adj. = sv. skäll. 



fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) 5w?e?^r 'emailleret, indlagt, belagt 

 eller indfattet med Metaller': till sv. och no. diall. st. vb. 

 smelta 'smeltes, blive flydende' (= fht. st. vb. smelzmi). Adjek- 

 tivets grundbetydelse är således 'uppsmält, upplöst'. 



isl. (Eg. Vgf.) svellr 'svelling higtf: till isl. st. vb. svcUa 

 *to sveir. 



no. dial. (Aas.) velt 'usikker, vaklende, som lettelig vajlter 

 om': till fno.-isl. st. vb. velta 'to roll, roll över'. 



no. dial. (Aas.) herg 'kjaek, frisk'. Härmed identitierar 

 jag sv. dial. (Rz) -berg i sammans. tal-berg 'som kan tala för 

 sig, har talförmåga'. Adjektivet utgör nybildning på fsv. st. 

 vb. bcergha = no. dial. berga (med svag böjning) 'bjerge, 

 beskytte, bevare for Skade; holde ud (paa et Sted), hjaelpe 

 sig m. m.', obrutna sidoformer till fsv. bicergha, fno.-isl. Marga. 



no. dial. (Ross) snerp 'rask og let i Bevsegelser' : till no. 

 dial. st. vb. snerpa 'sammensnerpes, blive haard og skrumpen'. 

 Adjektivets grundbegrepp är således 'sammansnörpt, smärt'. 

 Analog betydelseutveckling företer sv. dial. strunk 2. 'hurtig', 

 en afledning från ieu. roten streng- 'sammansnöra, hårdt till- 

 draga' (se p. 17 i det föreg.). 



ä. sv. (Ihre) snärt 'smärt, smidig', substantiveradt i nsv. 

 snärta f. 'ung flicka', ^) är bildadt på fno.-isl. st. vb. snerta 

 'beruhren, einschliessen, einengen' (Gering). Som grundbety- 

 delse gäller följaktligen 'sammansnörd'; jämför de från ieu. 

 basen sner-, primärrot till ofvannämda vb. snerta, afledda fs. 



^) Enl. Hellquist, Arkiv VII, 4. En analog substantivering är 

 isl. nauma f. poet. a woman', hörande till adj. nailtnr 'narrow, 

 close', 



