29 



en ieii. rot (s)kri- 'sondern, scheiden', — Till förevarande adj. 

 läha- förutsattes en vernersk växelforra, 



urg. ni^å- ^) med samma bet. af denominativa verbet 

 fno.-isl. vigia, fsv. vlghia 'inviga' ^). 



urg. *dei(pa-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) diupr- 1. 'dyb', 2. 

 'bundlös, uudgrundelig, indholdsrig', 3. 'långt nedluengende"; 

 fsv. (Schl.) diuper 'djup'; ä. da. (Kalk.) dyh 1. 'dyb', 2. 'ind- 

 holdsrig, vanskelig at fatte'. Utomnordiska paralleller före- 

 ligga i got. diups, fht. tiof, fs. diop^ ags. déop med samma 

 betydelse. Angående etymologin har man lagt till grund för 

 adjektivet ieu. roten dlieub- dhiib- i lit. duhti 'hohl werden, 

 cinfallen', diibfis 'tief, daiibå' ewges Thar, fksl. diibi-/ 'Schlucht', 

 cymr. divfn 'tief (urkelt -hn-), s. Brugmann Grundr. I, 266; 

 Kluge, Wbch^ 376 b.; Noreen, Urg. Lautl. p. 182 3). 



urg. *Ze/f.5a-: Ouppvisadt såsom själfständigt, förekommer 

 ett fno.-isl. adj. *lmg7' 'lögnaktig, falsk' af anförd stamgestalt 

 i ett antal sammansättningar. Såsom förra led uppträder adj. 

 i karmadhäraya-bildningarna liug-eidr 'falsk VÄ, liiig-gagn 

 'falsk Bevismiddel', liug-kviär 'falsk Kjendelse, Dom"*, liug- 

 vättr 'falsk Vidne', liug-vitni — -vétti 'falsk Vidnesbyrd', 

 liiig-yrdi 'Lögn, lognagtig Tale' samt i följande tvänne adjek- 

 tiviska komposita, i fall de äro att fatta som bahuvrihi-bild- 

 ningar: liug-heitr 'lognagtig i sine Lofter' {heit n. 'Löfte'; jfr 

 find. satya-sanidha 'von wahren Versprechungen', en formation 

 af samma art), liiig-spdr 'upaalidelig i sin Spaadom' {spä f. 

 'Spaadom'). I sistberörda sammanss. kunna senare leden emel- 



^) Formerna *mJia- och ''tä^å- äro med hänsyn till rotafljudet 

 i själfva värket tvetydiga, kunna representera antingen ieu. '^Héiko- 

 resp. *({eik6- eller *mko- resp. "l/tko-. Jfr adj. *sllka-. 



2J Jfr Klnge, P. Grundr. I, 380. 



3) Jfr dock Fick (Wbch * I, 467), som för de anförda ntom- 

 germanska afläggeu antager en ieu. rotf. dhubll-. 



