28 



leclien 'austrocknen, vov Trockculicit Ritzen bokommen und 

 Wasser durchlassen", fir, legcdm 'zerschmelze, zergehc" (s. 

 Kluge, Wbch ^ 230 a.). 



arg. *sVika- (ieu. sleigo- eller sligo-?): isl. (Vgf.) sMr 

 'sleek, smooth' («^. hy. i en vers i Bjarnarsaga). Utomnor- 

 diska paralleller föreligga i de substantiverade mht. sllch, ndl. 

 slijk 'Schlaram, Kot', fht. (blint)sWilio '(Blind)schleiclie' (sist- 

 sagda form med öfvergång till ii-stamsflexion). Jämför äfven 

 mht. adv. sUchltche 'schleichend, heimlich', hvilket synes för- 

 utsätta ett mht. adj. "sllch 'schleichend'. Engl. sleek, slick 

 'glatt' är enligt Skeat (An etymolog. diet.) och Stratmann (Old 

 English Diet.) nordiskt lånord. Beträff. sin etymologi hör 

 adjektivet till ieu. roten slelg- (: sUg-?), ingående i fht. sWihan 

 (st. vb.) 'schleichen, leise gleitend gehen' (enl. Fick, Wbch* 

 I, 577 äfven i lat. Uhäre, gr. Xel^co 'utgjuta droppvis, låta 

 droppa eller rinna') ^). I enlighet med detta etymon har man 

 att betrakta 'glidande' som ordets grundbetydelse. Jfr ang. 

 denna tolkning Zimmer, Nominalsuffixe p. 99. 



urg. mha-: fno.-isl. (Eg. Vgf., Gering: Glossar) vé n. 

 'Heimstätte, Wohnsitz, bes. der geheiligte Wohnsitz eines 

 Gottes', fsv. (Schl.) ifi 'heligt ställe', substantiveringar af ett 

 samgerm. adj. = got. weilis, fht. fs. ivlli 'heilig'. Vidkom- 

 mande etymologin kan man med Pott (s. Schade, Wbch^ 1150) 

 lämpligen hänföra adj. till ieu. roten vik^- i find. vic vinäkti 

 'separare', i enlighet med hvilken tydning ordets grundbety- 

 delse vore 'afsöndrad (från det profana)'. Med hänsyn till 

 denna begreppsutveckling jämföre man en mycket nära stående 

 sådan ('afsöndrad — ren, obesmittad') i got. hrains, fno.-isl. 

 hreinn, hvilket adj. Persson (Wurzelerw. p. 107) afledcr från 



^) Beträff. sistanförda utomgenn. aflägg annorlunda hos Persson, 

 Wurzelerw. pp. 5, 49, 215, not 2. 



