24 



2. Samgermanska adjektiv. 



urg. \^ella-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) giallr 1. "^skarp, gjen- 

 nemtraengenge', 2. ^skriende, skjterende, blank (om Farve)'. 

 P^ii parallell bildning är mht. g'el (gellcr) med motsv. betyd. 

 Ordet beror på st. vb. fno.-isl. gialla = fht. géllan 'give fra 

 sig en klangfuld, staerk Lyd' (af en germ. rotform ^el- 'ertii- 

 nen' + präsensbildande n ^). 



urg. 'skrella-: sv. dial. (Pwz) skräll 1. 'utmärkt, förträftlig, 

 duktig, dunder', 2. såsom förstärkande prefix (eg. 'skrällande, 

 dånande, högljudt skräflande', jfr det substantiverade sv. och 

 no. diall. skrell m. 'starkt dån'). Adjektivet liör jämte paral- 

 lellen It. scJirell 'schriir till germ. roten skrel- i sv. och no. 

 diall. st. vb. skrella 'skrälla, braka, starkt åska, högljudt skräfla', 

 mengl. schrillen. engl. to shrill 'gellen, schrill tonen'. 



urg. *s^ra-: isl. (I)ork. Suppl. II) gerr 'graadig, slug- 

 vorn'; no. dial. (Ross) gjer d. s. Substantiveradt 2) föreligger 

 adj. i fno.-isl. Geri m., mytiskt vargnamn. Jämte parallellen 

 fht. gi^r 'begehrend, verlangend' är ordet afledt från germ. 

 roten .^er- i fht. géron, nht. hegehren (om hvilken rot s. Kluge, 

 Wbch^ 135 b.; Fick, Wbch* I, 436). 



urg. Vinerbå-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) 7«t;er/"r 1 . 'saadan 

 som kan vende sig i en vis Retning', 2. 'föränderlig'. De 

 motsvarande östnord. formerna förekomma blott såsom sam- 

 mansättningsled: msv. (Rqv. VI) hverf-ögder 'med ostadig 

 blick', ä. da. (Kalk.) lwerv-0iet 'med urolige 0ine' (denom. 

 participialbildn.). En parallell utomnordisk bildning möter i 

 got. -hvairhs (ga-hvairhs 'fugsam', Jiveila-hvairbs 'unbeständig'). 



^) Ang. präsensbildningar af denna art kan man se Klnge, P, 

 Grundr. I, 369 (§ 35, 3). 



2) S. Hellquist, Arkiv VII, 4. 



