23 



sv, dial. (Rz) trut (<< *J)ruta-) 'som har nätt ände' (jfr 

 fno.-isl. adj. -prota i Jiey-f/rota 'kommen i Mangel paa Ho', 

 lid-J)rota = mann-prota 'manglende fornoden Folkehjselp') har 

 uppkommit på sv. dial. st. vb. tryta {hwjn-yfa, fno.-isl. ftriotn) 

 'fattas, sakna, brista; taga slut; förtryta'. 



B. Med rotvokalismen e. 



I. Föriiordiska bildningar. 



-/. Förgermanska adjektiv. 



ieu. lire/ipö-^) (urg. lireubii-): fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) 

 hriufr 1. 'skurvet', 2. 'ujevn paa Overfladen'. Utomnordiskt 

 möta identiska bildningar i fht. 7'iob, ags. h7'éof 'aussätzig'. 

 Från aflägsnare besläktade språk motsvarar möjligen lett. 

 kraiipa 'Grind, Warze', ett substantiveradt adj. ~). Till grund 

 ligger ieu. roten kre/ij)- (: krup-), hvarom se under afljuds- 

 formen ViruBa- (p. 15 i det föreg.). 



ieu. *lenhho- (urg. *Ie>/ba-): fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) liufr 

 l.'kjser, behagelig', 2. 'venlig, mild, kjaerlig'; fsv. (Schl.) liuver, 

 ä. da. (Kalk), ljuv d. s. Utomnordiska motsvarigheter föreligga 

 i got. liufs, ags. Uof, fht. lioh samt fksl. Ijiihu med samma 

 betyd. Som grund gäller ieu. roten leubh- (: lubh-), ingående 

 i bl. a. find. luhh- 'heftig verlangen', lat. liihet 'es gefällt, 

 beliebt', Inhms 'gern, willig' (s. t. ex. Kluge, Wl)cli ^ 237 b.). 



1) Jfr Kluge, Nom. Stammb. § 174. 



2) Den lettiska formens fm-diftong kunde emellertid äfven re- 

 flektera ieu. au eller ou (s. Brugmann, Gruudr. I, 61, 83, 96). 



