20 



(Rqv. VI, Sclw.) hlutna, hlotna 'blifva blöt" samt för nisl. 

 (Vgf.) adjektivabstraktet hloti m. 'a thaw, mel ting of snow', en 

 förgermansk substantivering^) (jfr afljudsformeu fno.-isl. hlautr, 

 fsv. hlötei' 'blöt'). Jag afleder adj. i fråga från ieu. roten 

 bhliicl- i gr. (pÅ,vöccv 'iiberfliessen', Ix-y/vvdaVstv (nasal- 

 infigeradt) \aufbrechen (von Geschwiiren)', hvadan dess grund- 

 bet. är 'svullen' eller 'svällande'. Med hänsyn till detta grund- 

 begrepp jämföre man särskildt afljudsformen nisl. (Jjork. 

 Suppl. III) blaiUur 'vaad': hl. fiskur 'fersk Fisk'. 



urg. *hisa- *losa-: Af ett till denna stamform hörande 

 förnord. adj., synonymt med afljudsformen fno.-isl. lauss, fsv. 

 l0ser 'lös', torde spår föreligga i fsv. (Schl.) -lösa f. (i sammans. 

 rcet-losa 'orätt, laglöshet'), en bildning, som synes likställbar 

 med de af Hellquist (Arkiv VII, 11) anförda substantiverade 

 adjektivabstrakten. Med bibehållen a-stamsflexion fortlefver 

 adj. substantiveradt i fno.-isl. los n. 'Lösning, Oplosning'. Till 

 grund ligger germ. roten lem- i bl. a. got. fra-linsan, ags. 

 for-léosan, fht. vir-liosan, nht. ver-lieren. 



Förevarande bildningsprincip med lägsta rotafljud tillhör 

 nästan uteslutande språkets förhistoriska perioder. De från 

 grundspråket ärfda urtyperna ha endast i ringa utsträckning 

 förmått framkalla yngre analogibildningar. Såsom sådana 

 ville jag fatta följande adjektiv, livilka kunna anses nybildade 

 pä prat. pl. (och part. prat.) af resp. starka verb. 



II. Nordiska nybildningar. 



no. dial. (Aas.) hurcj {=hyrg, fno-.isl. &^V^r) 2. 'bjerge- 

 lig, som man kan hjselpe sig med', 2. 'hulpen, forsynet, som 

 har nok', 3. 'stolt, selvtilfreds' ; sv. dial. (Rz) borger, borg 1. 



1) Hellquist, Arkiv VII, U, 



