13 



= sv. dial. röda m., möjligtvis äfveu i nsv. rada (fsv. *ruj)a)^ ^) 

 fisknamn. Utomnordiska paralleller äger adj. i mlit. rö^^rot', 

 Ht. riidas 'rotbraun\ Som grund gäller ieu. roten reudh-, 

 ingående t. ex, i gr. éqev&oi, fno.-isl. riöda 'rödfärga"* 2). 



2. SamgermcmsJca adjektiv. 



urg. *krumpa-: ä. da. (Kalk.) kroppen' "^rimdrygget, puk- 

 kelrygget'; no. dial. (lioss) krupp 'sammenboiet, indadboiet, 

 spidsvinklet" (ss. substantiveradt maskul. 'et kroget Trae') 

 Till sagda stamform hör utomnordiskt fht. mht. krumpf 'ge- 

 bogen, gewunden'. Som grund gäller germ. roten krimp- i 

 fht. st. vb. chrimpfan 'einziehen, einschrumpfen' = fno.-isl. 

 *kreppa, af h vilket sistnämda blott part. prat. kroppenn {= 

 fsv. knimpin) 'krumpen' finnes i bruk. 



urg. "stimta-: fno.-isl. (Eg. Vgf. Fr. 2) stiittr 1. 'kort', 

 2. 'ringe, knap", 3. 'vranteu, uvenlig'; fsv. (Schl.) stunter 'kort'. 

 Paralleller äger ordet i nht. dial. stuntz 'kurz, abgehauen' och 

 ags. shint 'dull, obtuse, stupid m. ni.', hvilken sistnämda form 

 ligger till grund för ags. vb. styntan, nengl. stint 'to limit, 

 restrain', eg. 'to schorten' (= denominativen fno.-isl. stijtta, 

 sv. dial. stynta) •'). Det till sin etymologi hittils oförklarade 

 ordet föreslår jag att hänföra till ieu. roten (s)tend-: (s)tt^id- 

 'schneiden', som med bortfall af begynnelsekonsonanten och 

 under annan afljudsform föreligger i lat. tondeo 'afklippa. 



^) S. Hellquist, Etyraologische Bemerknngen X. — Om det hos 

 Rz upptagna sv. dial. ?'lld 'rödlett, rodnande' hör till ifrågavarande 

 stamform eller möjl. reflekterar urg. ''ruda-, kan jag ej afgöra. 



2) S. ang. denna ordgrupp t. ex. Kluge, Wbch ^ 306 a. 



3) S. Skeat, Au etjmological dictionary of the engl. language 

 u. 'stinf. 



